Hrant Šahinjan
Hrant Šahinjan | |
---|---|
![]() | |
Narození | 30. července 1923 Gyulagarak |
Úmrtí | 29. května 1996 (ve věku 72 let) Jerevan |
Národnost | Arméni |
Alma mater | Arménský státní institut tělesné výchovy (do 1956) |
Povolání | sportovní gymnasta |
Ocenění | medaile Za obranu Kavkazu (1945) Mistr sportu SSSR (1946) Zasloužilý mistr sportu SSSR (1952) Řád rudého praporu práce (1957) medaile Za pracovní udatnost (1960) … více na Wikidatech |
Politická strana | Komunistická strana Sovětského svazu (od 1951) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Přehled medailí | ||
---|---|---|
![]() | ||
zlato | Helsinky 1952 | kruhy |
zlato | Helsinky 1952 | družstvo |
stříbro | Helsinky 1952 | víceboj – jednotlivci |
stříbro | Helsinky 1952 | kůň našíř |
Mistrovství světa ve sportovní gymnastice | ||
zlato | MS 1954 - Řím | kůň našíř |
bronz | MS 1954 - Řím | víceboj |
Hrant Šahinjan (30. července 1923, Gjulagarak – 29. května 1996, Jerevan) známý také jako Grant Šaginjan byl arménský sportovní gymnasta závodící za Sovětský svaz, vícenásobný medailista na OH 1952 v Helsinkách (1. místo víceboj družstev, 1. místo kruhy, 2. místo víceboj jednotlivců, 2. místo kůň našíř) a Mistrovství světa 1954 v Římě (1. místo víceboj družstev, 1. místo kůň našíř, 3. místo víceboj jednotlivců).
Svých úspěchů dosáhl navzdory tomu, že si v bojích druhé světové války poranil nohu, z kteréhož zranění se nikdy docela nezotavil. Po skončení sportovní kariéry založil v roce 1958 v Arménii sportovní školu mládeže, kterou vedl až do smrti.[1]
Reference
- ↑ SHAHINYAN OPENS OLYMPIC ACCOUNT WITH FOUR MEDALS. International Olympic Committee [online]. 2020-07-10 [cit. 2020-10-10]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Hrant Šahinjan na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Olympic Rings without "rims" (gaps between the rings), As used, eg. in the logos of the 2008 and 2016 Olympics. The colour scheme applied here was specified in 2023 guidelines.
Olympic Rings without "rims" (gaps between the rings), As used, eg. in the logos of the 2008 and 2016 Olympics. The colour scheme applied here was specified in 2023 guidelines.
Řecká vlajka (1822-1970 a 1974-1978)
US Flag with 45 stars. In use 4 July 1896–3 July 1908. Created by jacobolus using Adobe Illustrator, and released into the public domain. This flag was used during the Spanish-American War.
US Flag with 45 stars. In use 4 July 1896–3 July 1908. Created by jacobolus using Adobe Illustrator, and released into the public domain. This flag was used during the Spanish-American War.
Autor: F l a n k e r, Licence: CC BY-SA 2.5
Flag of the Kingdom of Sardinia (1851-1861) and of the Kingdom of Italy (1861-1946). Use: Civil flag and ensign. In a governmental or a military context, the crowned version (see Crowned version) was always used (as State flag and naval ensign).
Autor: F l a n k e r, Licence: CC BY-SA 2.5
Flag of the Kingdom of Sardinia (1851-1861) and of the Kingdom of Italy (1861-1946). Use: Civil flag and ensign. In a governmental or a military context, the crowned version (see Crowned version) was always used (as State flag and naval ensign).
US Flag with 48 stars. In use for 47 years from July 4, 1912, to July 3, 1959.
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
this is the flag of the Soviet Union in 1936. It was later replaced by File:Flag of the Soviet Union (1955-1980).svg.
this is the flag of the Soviet Union in 1936. It was later replaced by File:Flag of the Soviet Union (1955-1980).svg.
(c) I, Cmapm, CC BY-SA 3.0
The flag of the Soviet Union (1955-1991) using a darker shade of red.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Flag_the_USSR_schema_Sbornik_zakonov_1938-1956.svg/200px-Flag_the_USSR_schema_Sbornik_zakonov_1938-1956.svg.png)
(c) I, Cmapm, CC BY-SA 3.0
The flag of the Soviet Union (1955-1991) using a darker shade of red.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Flag_the_USSR_schema_Sbornik_zakonov_1938-1956.svg/200px-Flag_the_USSR_schema_Sbornik_zakonov_1938-1956.svg.png)
Variant version of a flag of Japan, used between January 27, 1870 and August 13, 1999 (aspect ratio 7:10).
Olympijská vlajka
National flag and merchant ensign of Germany from 1935 to 1945.
Finská vlajka
Russian Olympic Committee flag used in 2020 and 2022, for the Olympics
Flag of the Socialist Federal Republic of Yugoslavia (1946-1992).
The design (blazon) is defined in Article 4 of the Constitution for the Republic of Yugoslavia (1946). [1]
Zelený pruh má znázorňovat většinové katolické obyvatelsto Irska, oranžový pruh reprezentuje protestantskou menšinu a bílý pruh uprostřed znázorňuje mír a harmonii mezi nimi.
Řecká vlajka (1822-1970 a 1974-1978)
Všeslovanská vlajka shválena na všeslovanské konvenci v Praze v roku 1848
Stamp of Armenia (2009), Hrant Shahinyan.