Interhelpo
Interhelpo | |
---|---|
![]() Logo | |
![]() | |
Základní údaje | |
Právní forma | družstvo |
Datum založení | květen 1923 |
Datum zániku | 1943 |
Adresa sídla | Žilina, Slovensko |
Charakteristika firmy | |
Produkty | elektrárna, textilní továrna, slévárna a továrna na nábytek |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jazyk | |
---|---|
| |
Organizace | |
Dějiny | |
Kultura | |
| |
Literatura | |
Úhly pohledu | |
|
Interhelpo bylo průmyslové dělnické družstvo esperantistů a idistů, založené v květnu 1923 v Žilině, na pomoc budování socialismu v sovětském Kyrgyzstánu. V letech 1925 až 1932 odjelo ze železničních stanic Žilina a Brno celkem 1078 osob (407 členů družstva a 671 rodinných příslušníků) ve čtyřech transportech. Družstvo bylo v ČSR registrováno jako „Interhelpo, všeobecné výrobní a spotřebitelské družstvo v Žilině“ se statutem schváleným státními orgány.[zdroj?]
Na žilinském nádraží je k celé události pamětní deska.[1]
Interhelpo se také jmenoval jazyk, kterým hovořili členové družstva. Ti věřili, že řečí jejich nové vlasti bude esperanto. Ve skutečnosti se však nakonec jednalo o „spontánní esperanto“, ve kterém se stala základem slova z esperanta, z jazyků družstevníků (česká, slovenská, německá, maďarská, rusínská) a slova kyrgyzská, uzbecká, ruská, ukrajinská, ujgurská, tádžická a tatarská.[zdroj?]
Politik pražského jara Alexander Dubček byl rovněž účastníkem Interhelpa, společně se svými rodiči.[2]
Historie
V návaznosti na občanskou válku a hladomor v roce 1921 se Sovětský svaz vedle aplikace Nové ekonomické politiky obrátil i na zahraniční dělnictvo. Vedle darování peněz, potravin a strojů došlo i na migraci dělníků do Sovětského svazu. Z Československa se do SSSR vypravily skupiny jako Pragomašina, Kladenská komuna, Reflektor, Slovácká komuna a největší z nich bylo Interhelpo.[2][3][4]
Každý člen vstupující do družstva do něho musel vložit celý svůj majetek. Za takto utržené a do družstva vložené peníze byly v Československu nakoupeny vedle hospodářských strojů i stroje a zařízení pro textilní továrnu a koželužnu. Družstvo vybudovalo celou řadu provozů „na zelené louce“. V kyrgyzských stepích v okolí města Frunze (dnešní název je Biškek) byla postavena a uvedena do provozu tato zařízení:
- 1925 – elektrárna
- 1927 – textilní továrna
- 1928 – tavírna
- továrna na nábytek aj.
Už roku 1925 bylo Interhelpo oficiálně vyhlášeno jako nejlepší družstvo v Sovětském svazu. V roce 1934 se podílelo v průmyslové výrobě Kyrgyzie celými 20 procenty.[zdroj?]
Sovětská vláda dala uvěznit[5] některé členy a funkcionáře družstva a ještě v průběhu 30. let dosadila do vedení sovětské činitele. Postátněním družstva přišli družstevníci o své podíly a byli nuceni přijmout sovětské občanství. V druhé polovině 30. let se stali někteří z družstevníků obětí stalinských čistek, někteří se ještě před zavedením vnitřních pasů stěhovali do jiných částí Kyrgizie a Sovětského svazu, kde si našli práci a nový domov, další se vraceli domů.
Interhelpo bylo zlikvidováno v roce 1943.
Hlavně se Svobodovou armádou a po druhé světové válce se podařilo některým bývalým Interhelpovcům vrátit do Československa a po značných obstrukcích sem dostat z Frunze i své rodiny.
Ti, co zůstali, byli asimilováni do sovětské společnosti.
Odkazy
Reference
- ↑ http://zilina-gallery.sk/picture.php?/2845/category/277
- ↑ a b VIDOMUS, Petr. Interhelpo: Česká utopie v dalekém Kyrgyzstánu. Finmag [online]. Partners media, 2020-11-03 [cit. 2020-11-21]. Dostupné online. ISSN 1802-9612.
- ↑ MAREK, Jaromír. INTERHELPO stručné dějiny československého vystěhovaleckého družstva v SSSR. , 2013 [cit. 2020-11-21]. 137 s. Rigorózní práce. Univerzita Palackého v Olomouci, Filozofická fakulta. . s. 6, 16–17. Dostupné online.
- ↑ Děti zemřely, o vše přišli. Čechoslováci z projektu Interhelpo končili v gulagu. iDNES.cz [online]. 2021-05-02 [cit. 2021-05-02]. Dostupné online.
- ↑ Žilina a Interhelpo
Literatura
- HOLÁ, Věra; VICHEREK, Efrem. Interhelpo : vzpomínky na činnost průmyslového družstva československých dělníků v sovětské Kirgizii. Praha: Lidové nakladatelství, 1975. 186 s.
- HUŇA, František. Interhelpo : osada ve stepi. Vzpomínky. Příprava vydání Jiří Vaněk. Gottwaldov: Oblastní muzeum jihovýchodní Moravy, 1967. 74 s.
- MAREK, Jaromír. INTERHELPO stručné dějiny československého vystěhovaleckého družstva v SSSR. , 2013 [cit. 2020-11-21]. 137 s. Rigorózní práce. Univerzita Palackého v Olomouci, Filozofická fakulta. . Dostupné online.
- MAREK, Jaromír. Interhelpo : tragický příběh československých osadníků v Sovětském svazu. Brno: Host, 2020. 325 s. ISBN 978-80-275-0244-8.
- POLLÁK, Pavel. Internacionálna pomoc československého proletariátu národom SSSR : Dejiny československého robotníckeho družstva Interhelpo v sovietskej Kirgízii. Bratislava: Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1961. 315 s.
- SZÁMUEL-SZABÓ, János. V znamení proletárskeho internacionalizmu ("Interhelpo"). Bratislava: Slovenské vydavateľstvo politickej literatúry, 1958. 145 s.
- TOMANOVÁ, Irena. Interhelpo : Regionálna bibliografia. Žilina: Okresná knižnica Žilina, 1976. 17 s.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Interhelpo na Wikimedia Commons
- Dokument Interhelpo - Historie jedné iluze, iVysílání ČT
- https://web.archive.org/web/20050223134402/http://www.sdss.sk/historia/dubcek.htm
- http://www.czsk.net/svet/clanky/svet/cesicar.html
- http://www.totalita.cz/vysvetlivky/o_dubceka.php
- http://www.sds.cz/view.php?cisloclanku=2005010802 Archivováno 1. 6. 2015 na Wayback Machine.
- http://www.hrdinove.cz/index.php?page=hlasy_hrdinu&subpage=vypovedi&sec=11727&art=11729
- http://ulaher.fannet.sk/jilemnic.htm Archivováno 21. 2. 2006 na Wayback Machine.
- http://www.rsi.sk/slo/slovacivosvete/kirgizsko/kirgizsko.html
- https://web.archive.org/web/20020305132843/http://www.government.gov.sk/temy/INAUGURACIA/sk_dubcek.shtml
- V Kirgizsku otvoria múzeum Alexandra Dubčeka: http://www.czsk.net/svet/clanky/kultura/dubcekkirgiz.html
- Deväť zastavení strojcu jari: *https://web.archive.org/web/20050208034133/http://www.historickarevue.com/Archiv/ADubcek.html
- https://web.archive.org/web/20050305210805/http://pes.internet.cz/veda/clanky/31002_0_0_0.html
- http://krajane.radio.cz/articleDetail.view?id=1217