Jakub Arnošt z Lichtensteinu-Castelcorna
Jeho biskupská Milost Jakub Arnošt z Lichtensteinu-Castelcorna | |
---|---|
![]() | |
Znak | ![]() |
Svěcení | |
Kněžské svěcení | 1713 |
Biskupské svěcení | 14. březen 1728 světitel Leopold Antonín z Firmianu 1. spolusvětitel Kaspar Ignaz von Künigl 2. spolusvětitel Karl Joseph von Kuenburg |
Vykonávané úřady a funkce | |
Zastávané úřady | |
Osobní údaje | |
Datum narození | 14. února 1690 |
Místo narození | Doboszowice |
Datum úmrtí | 12. června 1747 (ve věku 57 let) |
Místo úmrtí | Salcburk |
Rodiče | František Karel z Lichtenštejna-Kastelkornu |
Povolání | katolický kněz a katolický biskup |
Alma mater | Pontificium Collegium Germanicum et Hungaricum de Urbe |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jakub Arnošt z Lichtensteinu-Castelcorna (německy Jakob Ernst von Lichtenstein-Kastelkorn / Castelcorn, 14. února 1690 Doboszowice – 12. června 1747 Salcburk) byl moravský šlechtic z rodu Lichtenstein-Castelcornů a římskokatolický duchovní. Vykonával funkce biskupa sekavského, olomouckého a poslední dva roky svého života knížete-arcibiskupa salcburského.
Život
Jakub Arnošt se narodil v dolnoslezských Dobošovicích jako potomek původně jihotyrolského rodu Lichtenstein-Castelcornů. Jeho rodiči byli František hrabě z Lichtenštejna-Kastelkornu, císařský tajný rada a Kateřina, roz. svobodná paní Pawlowská.
Jakub Arnošt studoval filosofii a právo v Brně a Olomouci. Poté, co se rozhodl pro dráhu duchovního, stal se roku 1709 kanovníkem olomoucké kapituly. V letech 1709 až 1712 studoval na Collegiu Germanicu v Římě, kde získal doktorát z teologie.
Roku 1713 ještě v Římě obdržel kněžské svěcení a poté několik let působil při biskupské kanceláři v Olomouci a zároveň byl arcijáhnem v Opavě. Roku 1717 se, po odstoupení svého bratra, stal členem kapituly v Salcburku, kde brzy povýšil na post předesdy konsistoře.
Při dělení otcovského panství Malenovice roku 1724 připadly Jakubu Arnoštovi Pohořelice. Jeho dědicem byl později Karel Otto hrabě ze Salm-Neuburgu.
V letech 1728–1745 byl Jakub Arnošt biskupem sekavským a v roce 1738 až 1745 byl knížetem-biskupem olomouckým. Od roku 1745 až do své smrti v roce 1747 zastával úřad knížete-arcibiskupa salcburského.
Mimo jiné založil na svém panství v Bílé Vodě piaristickou kolej.
Roku 1743 korunoval Marii Terezii na českou královnu.
Literatura
- ZEMEK, Metoděj, Posloupnost prelátů a kanovníků olomoucké kapituly od počátku až po nynější dobu, 1-2, rukopis práce uchovaný v olomouckém archivu, 2, n. 105.
- ZUBER, Rudolf. Osudy moravské církve v 18. století 1695-1777. I. díl. Praha: Ústřední církevní nakladatelství, 1987. 292 s. S. 130–143.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jakub Arnošt z Lichtenštejna-Kastelkornu na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Jakub Arnošt z Lichtensteinu-Castelcorna
- Profil na catholic-hierarchy.org
Předchůdce: Leopold Antonín z Firmianu | ![]() | biskup sekavský 1728–1738 | ![]() | Nástupce: Leopold Arnošt z Firmianu |
Předchůdce: Wolfgang Hannibal ze Schrattenbachu | ![]() | biskup olomoucký 1738–1745 | ![]() | Nástupce: kardinál Ferdinand Julius Troyer z Troyersteinu |
Předchůdce: Leopold Antonín z Firmianu | ![]() | arcibiskup salcburský 1745–1747 | ![]() | Nástupce: Ondřej Jakub z Ditrichštejna |
Média použitá na této stránce
Autor: David Liuzzo, Licence: Attribution
Wappen des Erzstiftes und Fürsterzbistums
SalzburgAutor: GiMa38, Licence: CC BY-SA 4.0
Coat of arms (shield only) of Karl von Liechtenstein-Kastelkorn, bishop of Olomouc, Czech Republic (1664 - 1695). Coat of arms (shield only) of Jakob Ernst von Liechtenstein-Kastelkorn, bishop of Seckau, Austria (1728 - 1745), bishop of Olomouc, Czech Republic (1739 - 1745), archbishop of Salzburg (1745 - 1747). COA used in Olomouc.
olomoucký biskup Jakub Arnošt z Lichtenštejna. Vyfoceno v muzeu Vyškovska ve Vyškovském zámku.