Jan Černohorský z Boskovic
Jan Černohorský z Boskovic | |
---|---|
![]() Jan Černohorský z Boskovic (kresba B. Paprockého, Zrcadlo slavného Markrabství moravského, 1593) | |
Úmrtí | 1473 |
Rod | Boskovicové |
Příbuzní | Dobeš Černohorský z Boskovic (sourozenec) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jan Černohorský z Boskovic († 1473) byl moravský šlechtic pocházející z rodu pánů z Boskovic.
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/Znak_m%C4%9Bsta_Boskovice.svg/148px-Znak_m%C4%9Bsta_Boskovice.svg.png)
Jeho otcem byl Beneš Černohorský z Boskovic, sourozenci Jana Černohorského byli Tas Černohorský z Boskovic, olmoucký biskup, Beneš Černohorský z Boskovic mladší, Dobeš Černohorský z Boskovic, Jindřich Černohorský z Boskovic starší, Markéta, Jitka, Magdaléna a Barbora.
Po zvolení Jiřího z Poděbrad a Kunštátu českým králem stál pevně za ním a byl mu věrný až do roku 1467. Poté se však pod hrozbou papežské klatby a vyobcováním z církve postavil Jiřímu na odpor. Měl za úkol obsadit město Brno. První plán na obsazení města byl prozrazen a Janovi se podařilo Brno i hrad Špilberk obsadit až koncem července roku 1467. Tím si vydobyl přízeň u krále Matyáše Korvína, který vedl v česko-uherských válkách s Jiřím z Poděbrad boj o trůn. Ze svého úspěchu se však neradoval dlouho. Proti Brnu vytáhlo vojsko moravského zemského hejtmana Viktorína z Poděbrad, které posádku Jana z Boskovic přemohlo a vypudilo.
Jan z Boskovic se díky svým věrným službám stal později nejvyšším kancléřem krále Matyáše. Zemřel bezdětný roku 1473.
Literatura
- Alois Vojtěch Šembera, Historie pánů z Bozkowic hradu Bozkowa w Morawě: s popsánjm panstwj města, 1836
Externí odkazy
Média použitá na této stránce
Autor: Bartosz Paprocki, Licence: CC BY-SA 4.0
Jan Černohorský of Boskovice (fictious portrait, B. Paprockiː Zrdcadlo Slawneho Margrabstwij Morawskeho, 1593)