Jaroslav Fragner
prof. Jaroslav Fragner | |
---|---|
![]() Jaroslav Fragner na lešení kostela sv. Mikuláše na Malé Straně se školou architektury AVU (60. léta 20. stol.) | |
Narození | 25. prosince 1898 Praha ![]() |
Úmrtí | 3. ledna 1967 (ve věku 68 let) Praha ![]() |
Místo pohřbení | Vyšehradský hřbitov |
Vzdělání | ČVUT, AVU |
Alma mater | České vysoké učení technické v Praze |
Povolání | architekt, urbanista, vysokoškolský pedagog |
Rodiče | Karel Fragner |
Manžel(ka) | |
Děti |
|
Příbuzní |
|
Hnutí | kubismus, funkcionalismus |
Významná díla | Elektrárna ESSO Kolín, Buvila Kostelec nad Černými lesy, Movila, Orvila Nespeky, rekonstrukce Karolina |
Ovlivněný | Josef Gočár, Le Corbusier |
Ocenění |
|
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jaroslav Fragner (25. prosince 1898 Praha[1] – 3. ledna 1967 tamtéž) byl český architekt, malíř a návrhář.
Životopis
Účastnil se 1. světové války, kde byl v prosinci 1917 vážně zraněn (na italské frontě u Piavy). Po uzdravení studoval na ČVUT architekturu u profesora Antonína Engela (1917–1922). Studia ale pro neshody s vyučujícími nedokončil. Zpočátku krátce pracoval v ateliéru s Karlem Honzíkem a Evženem Linhartem, od roku 1922 se věnoval samostatné práci. V roce 1934–1935 dokončil svá studia v mistrovské třídě na Akademii výtvarných umění u profesora Josefa Gočára.
Spolu s Karlem Honzíkem, Evženem Linhartem a Vítem Obrtelem tvořili tzv. Puristickou čtyřku. Roku 1923 společně vstoupili do Devětsilu. Vedle Puristické čtyřky tvořili Architektonickou sekci Devětsilu (ARDEV) ještě František Maria Černý, Bedřich Feuerstein, Antonín Heythum, Jiří Kroha, Jaromír Krejcar a Pavel Smetana.[2][3]
Po rozpadu Devětsilu vstoupil v roce 1931 do Spolku výtvarných umělců Mánes.[4] Zde se významně společensky angažoval. V roce 1934 se stal předsedou skupiny architektů SVU Mánes, v roce 1936 místopředsedou a v roce 1939 předsedou SVU Mánes. Fragner byl stoupencem spojení moderní architektury s výtvarným uměním. Na celkovém řešení navrhovaných projektů často spolupracoval s předními malíři a sochaři. [3]
Po válce byl jmenován profesorem na Akademii výtvarných umění a v letech 1954–1958 zde působil jako rektor.[5] Vlastní projekční ateliér provozoval po roce 1948 pod hlavičkou Stavoprojektu (1948–1954) a později pod hlavičkou SÚRPMO. V roce 1953 byl jmenován předsedou Svazu architektů ÚSČVU. V roce 1956 písemně protestoval proti rozhodnutí[6] o zrušení SVU Mánes a zabavení jeho majetku státem. V roce 1959 byl odvolán ze všech funkcí, ale paradoxně i zahrnut poctami: byl mu propůjčen Řád práce a v roce 1965 titul národní umělec. [3]
Dílo
Kubismus
Z let 1918–1922 se dochovaly studie kubistických průčelí, nábytku a grafické návrhy.
- Průčelí rodinného domu III, studentská práce, 1918–1922
Funkcionalismus
Ve dvacátých letech mezi jeho první práce patří soutěžní návrh na divadlo v Olomouci ve spolupráci s Evženem Linhartem [7] a dva činžovní domy v Praze-Košířích. [3]
Na přelomu dvacátých a třicátých let vytvořil čistě funkcionalistické návrhy a realizace. Sem patří Kojenecký pavilon v Mukačevu, návrhy vil na Barrandově, realizované vily v Kolíně a v Nespekách a dále průmyslové objekty továrny Léčiva B. F. v Dolních Měcholupech.[3]
Jeho významným klientem byl Ing. Václav Budil, ředitel Elektrárenského svazu středolabských okresů (ESSO). Nejdříve mu vyprojektoval v letech 1928–1929 soukromou tzv. Budilovu vilu v Kolíně[8] a brzy poté Fragner vyhrál soutěž na komplex nové kolínské elektrárny ESSO. Po dokončení první fáze projektu v roce 1932 mu postupně zadal i výstavbu nejen několika dalších objektů v Kolíně (obytné domy, administrativní budova), v Kostelci nad Černými lesy (rozvodna a dělnické domy ESSO) a v Uhlířských Janovicích (rozvodna ESSO), ale i vlastní letní vilu v Kostelci nad Černými lesy.[9]
Účastnil se rovněž na vítězném projektu novostavby kancelářské budovy ČTK v Opletalově ulici (1927, spoluautoři: Karel Honzík, Josef Havlíček, Evžen Linhart, Pavel Smetana).
- Návrh vily pro zahradní čtvrť Barrandov. Varianta typové vily pro Ing. J. Němce na parcele 18c. Během realizace projekt změněn. Tužka a pastel na pauzáku. 1928–1932
- Návrh vily pro zahradní čtvrť Barrandov. Typ NS7, perspektiva, 1928–1932
- Léčiva B.F. – továrna lučebnin a léčiv, Praha-Dolní Měcholupy, I. etapa, 1930
- Léčiva B.F. – továrna lučebnin a léčiv, Praha-Dolní Měcholupy, I. etapa, 1930
- Elektrárna ESSO v Kolíně. Perspektiva k zastavovacímu plánu (pohled z železničního mostu), 1930–1932
- Elektrárna ESSO v Kolíně. Detail průčelí, 1932. Fotografie: Eugen Wiškovský.
Třicátá léta
Pod vlivem Le Corbusierovým se odchýlil od čistě funkcionalistické tvorby. Podnikl studijní cesty do Francie (1935) a Spojených států amerických (1936). V této době realizoval budovu pojišťovny Merkur v Praze v Revoluční třídě a navrhl řadu interiérů.
- Palác pojišťovny Merkur v Praze
- Perspektiva z užší soutěže, 1934.[p 1]
- Perspektiva interiéru kavárny, 1934.
- Pohled od Revoluční třídy, 1936.
- Vstupní markýza, 1936.
Po roce 1945
Po druhé světové válce v projektu Parlamentu Republiky československé na Letné (spolu s Vincencem Makovským) opustil funkcionalistický styl. Vedle své pedagogické činnosti se věnoval především rekonstrukcím historických objektů. Sem patří jeho rekonstrukce Karolina, Betlémské kaple a práce na Pražském hradě (např. dlažba 2. nádvoří).[3]
- Betlémská kaple, současná podoba po rekonstrukci podle projektu Jaroslava Fragnera, 1947–1967
- Karolinum, studie vstupního průčelí a čestného dvora, asi 1946–1950
- Karolinum, vstupní průčelí a čestný dvůr, současný stav.
- Karolinum, detail zábradlí hlavního schodiště, asi 1946–1950.
Některé Fragnerovy stavby (elektrárna ESSO v Kolíně, vily ze 30. let, rekonstrukce Karolina) jsou řazeny k vrcholům české architektury 20. století.[10]
Realizované stavby (výběr)
- Kojenecký pavilon dětského domova v Mukačevu, 1922–1928
- Bytový dům; Praha - Košíře, 1927
- Léčiva B. F., 1929–1930, Praha-Dolní Měcholupy
- Vila Ing. Budila v Kolíně, 1930
- Elektrárna ESSO[11] v Kolíně, 1929–1932
- Reálné gymnázium, Frýdecká 30, Český Těšín, 1928–1934
- Vila Ing. Havla na Barrandově, 1919–1931
- Obytný dům s prodejnou Auto Tatra – Skoch, Kolín, 1930–1932
- Movila, letní dům JUDr. J. Moráka, Nespeky, 1932–1940
- Buvila, Letní vila Ing. Budila v Kostelci nad Černými lesy, 1931–1932
- Rozvodna ESSO s prodejnou a byty, Kostelec nad Černými lesy, 1933–1934,
- Palác pojišťovny Merkur, Praha, Revoluční ulice, 1934–1936
- Letní dům a solárium Milči Mayerové, Nespeky, 1936
- Orvila, rekreační dům pana Orlického, Nespeky, 1938–1940
- Rekonstrukce a dostavba Karolina, 1945–1968
- Loděnice ČKD v Praze-Libni, 1949
- Dům kultury v Ostravě, 1955–1959
- Planetárium Praha, 1957–1960[12]
- Rekonstrukce Betlémské kaple, 1949–1965
- Úpravy Pražského hradu, 1956–1967
- úpravy interiérů: Široká Rudolfova chodba, Malé salonky a galerie
- dlažba II. nádvoří
Galerie
- Letní vila ředitele kolínské elektrárny ESSO Ing. Budila v Kostelci nad Černými lesy
- Socha Tomáše Garrigua Masaryka před budovou PdF UP podle návrhu Vincence Makovského a Jaroslava Fragnera
- Dům kultury v Ostravě
- II. nádvoří Pražského hradu, úprava dlažby
Odkazy
Poznámky
- ↑ Podle původního projektu měla mít budova deset nadzemních podlaží. Na nátlak regulační komise byl ve finálním projketu počet podlaží snížen na osm.
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu farnost při kostele sv.Mikuláše na Malé Straně v Praze
- ↑ KOTALÍK, Jiří T. Okouzlení architekturou. In: FRAGNER, Benjamin. Jaroslav Fragner : náčrty a plány. Praha: Galerie Jaroslava Fragnera, 1999. S. 10. (česky, anglicky)
- ↑ a b c d e f CODR, Milan; BLAHOTA, Jiří. Přemožitelé času sv. 18. Praha: Mezinárodní organizace novinářů, 1989. Kapitola Jaroslav Fragner, s. 126–130.
- ↑ seznam členů SVU Mánes
- ↑ Přehled pedagogů AVU do roku 1990 | AVU. www.avu.cz [online]. [cit. 2018-08-13]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-10-15.
- ↑ rozhodnutí je publikováno na stránkách SVU Mánes Archivováno 10. 3. 2010 na Wayback Machine.
- ↑ Databáze divadel / Divadelní architektura v Evropě. www.theatre-architecture.eu [online]. [cit. 2020-05-19]. Dostupné online.
- ↑ http://cestyapamatky.cz/kolinsko/kolin/domy-na-predmestich
- ↑ http://cestyapamatky.cz/kolinsko/kostelec-nad-cernymi-lesy/budilova-letni-vila
- ↑ KOTALÍK, Jiří T. Okouzlení architekturou. In: FRAGNER, Benjamin. Jaroslav Fragner : náčrty a plány. Praha: Galerie Jaroslava Fragnera, 1999. S. 8. (česky, anglicky)
- ↑ Elektrárenský svaz středolabských okresů
- ↑ http://www.planetarium.cz/?cat=25
Literatura
- In: FRAGNER, Benjamin. Jaroslav Fragner : náčrty a plány. Praha: Galerie Jaroslava Fragnera, 1999. (česky, anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jaroslav Fragner na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Jaroslav Fragner
- Soupis pražského obyvatelstva 1830-1910 (1920), Fragner, Karel *1861 (otec Jaroslava Fragnera)
- Výčet díla Jaroslava Fragnera na www.archiweb.cz
- Galerie Jaroslava Fragnera
- Zdeněk Lukeš: článek k 50. výročí úmrtí Jaroslava Fragnera
Předseda SVU Mánes | ||
---|---|---|
Předchůdce: Václav Špála | 1940–1956 Jaroslav Fragner | Nástupce: činnost spolku přerušena |
Média použitá na této stránce
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: De Standalo, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Palác pojišťovny Merkur, vstupní markýza. Fotografie 18x24 cm.
Autor: Pudelek (Marcin Szala), Licence: CC BY-SA 4.0
Nádvoří v Novém královském paláci (Druhé nádvoří), Pražský hrad
Autor: foto Pařík nebo Press Photo Service, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Léčiva B.F. - továrna lučebnin a léčiv, Praha - Dolní Měcholupy, I. etapa
Autor: Eugen Wiškovský, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Kolín, elektrárna ESSO (Elektrárenský svaz středolabských okresů). Detail průčelí, fotografie 18x24 cm.
Autor: Michal Maňas , Licence: CC BY 2.5
Socha na pomníku Tomáše Garrigua Masaryka před budovou Pedagogické fakulty Univerzity Palackého na Žižkově náměstí v Olomouci podle návrhu Vincence Makovského a Jaroslava Fragnera byl vybudován v letech 1937–1948, pak byl odstraněn v roce 1953 a rekonstruován v letech 1990–1993.
Autor: Jaroslav Fragner, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Návrh vily pro zahradní čtvrť Barrandov. Typ NS7, perspektiva.
Autor: Kei, Licence: CC BY-SA 3.0
Ribbon order "Labour" (Czechoslovakia)
Autor: Jaroslav Fragner, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Rekonstrukce Karolina. Detail zábradlí hlavního schodiště.
Autor: Luděk Kovář – ludek@kovar.biz, Licence: CC BY-SA 3.0
Tzv. Budilova vila – letní vila majitele kolínské elektrárny ESSO Ing. Budila, postavená architektem Jaroslavem Fragnerem v letech 1931–1932 v Kostelci nad Černými lesy, ulice V Koupadlech; foceno při západu slunce
Autor: Jaroslav Fragner, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Studie průčelí a čestného dvora nového vstupu do areálu Karolina. Varianta.
Bethlem chapel in Prague
Autor: Jaroslav Fragner, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Návrh vily pro zahradní čtvrť Barrandov. Varianta typové vily pro Ing. J. Němce na parcele 18c. Během realizace projekt změněn. Tužka a pastel na pauzáku.
Autor: Jaroslav Fragner, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Palác pojišťovny Merkur. Perspektiva interiéru kavárny. Tužka na pauzáku, 80x95 cm.
Autor: Jaroslav Fragner, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Perspektiva k zastavovacímu plánu (pohled z železničního mostu). Fotografie koláže 18x24 cm.
Autor: Jaroslav Fragner, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Palác pojišťovny Merkur, Praha - Staré Město, Revoluční 767. Perspektiva z užší soutěže. Ozalid, akvarel, nalepeno na kartonu, 52x72 cm.
Autor: Anonymní , Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Jaroslav Fragner na lešení kostela sv. Mikuláše na Malé Straně se školou architektury AVU.
Autor: De Standalo, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Palác pojišťovny Merkur, pohled od Revoluční třídy.
Autor: foto Pařík nebo Press Photo Service, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Léčiva B.F. - továrna lučebnin a léčiv, Praha - Dolní Měcholupy, I. etapa