Jaroslav Rössler
Jaroslav Rössler | |
---|---|
Narození | 25. května 1902 Smilov ![]() |
Úmrtí | 5. ledna 1990 (ve věku 87 let) Praha ![]() |
Povolání | fotograf, výtvarník a malíř |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Jaroslav Rössler (25. května 1902 Smilov – 5. ledna 1990 Praha[1]) byl český fotograf a člen Devětsilu.
Život a dílo
Jaroslav Rössler se vyučil v portrétním ateliéru u firmy Drtikol a spol. (1917–1920) a osm let zde pracoval jako laborant, až do svého odjezdu do Paříže. V jedenadvaceti letech si ho všiml Karel Teige, který ho pověřil fototypografickými úkoly pro časopisy Pásmo, Disk, Stavba a ReD. Tak získal o možnostech funkčního využití fotografie novou představu. Postupoval od fotografie k fotogramu, fotomontáži, typografické koláži a kresbě, až nakonec všechny postupy vhodně mísil, jak si to žádala soudobá koncepce moderního umění.
Počátkem roku 1925 odjel do Paříže na půlroční studijní pobyt a v témže roce se stal fotografem Osvobozeného divadla. Většina záběrů jevištních inscenací té doby je jeho dílem. Ještě před svým druhým odjezdem do Paříže v roce 1927 navázal jako reklamní a průmyslový fotograf spolupráci s obrázkovým časopisem Pestrý týden, který pak už z Francie zásoboval i svými reportážemi.
V Paříži, kde plánoval zůstat se svou ženou Gertrudou Fischerovou (1894–1976) natrvalo, se zabýval reklamou, především v experimentálním studiu Luciena Lorella, a vytvářel práce pro tak významné podniky, jako například firmy Michelin nebo Shell. Přitom ho však lákal i živý pouliční ruch a právě tento zájem se mu nakonec stal osudným a poznamenal celou jeho další budoucnost. Setkal se s demonstranty a když fotografoval působivý výjev a jeho aktéry, byl zatčen, ve vězení strávil jednu noc, smyslově se pomátl, a až po půlročním intenzivním hledání ho jeho žena nalezla v blázinci ve Štrasburku.
Spolu se ženou otevřel na Žižkově fotografický ateliér.
Až v padesátých letech se k fotografickému experimentu znovu vrátil. Vytvářel takzvaná prizmata – fotografie snímané přes dvojlomný hranol, experimentoval i s tvárnými[ujasnit] postupy – vedle solarizace to byl především Sabatierův efekt – vrátil se tak i k pigmentům. Hýřil novou barevnou a tvarovou představivostí.
Jaroslav Rössler je neoddělitelnou součástí české moderny. Moderny, která byla stejně tak literární, malířská a fotografická jako typografická, architektonická, divadelní nebo kinematografická. Jeho dílo je citlivou ozvučnicí doby, ale vyjadřuje se nezávisle na vyjádření druhých. Československá fotografie nemá kromě Rösslera autora, jehož práce v různých výrazových prostředcích by se tak dokonale propojila k moderní koncepci umění. Ojedinělým tvůrčím odkazem autora nejstarších českých fotogramů a vynálezce fotogramů jsou abstrahující vize, rozvíjené během více než půlstoleté umělecké dráhy.[zdroj?]
Jaroslav Rössler patří společně s Františkem Drtikolem, Josefem Sudkem a Jaromírem Funkem k světově proslulým českým fotografům, jejichž díla jsou vyhledávána na prestižních aukcích.
Jeho fotografie jsou také součástí sbírky Fotografis, která byla představena na začátku roku 2009 v Praze.[2]
Výstavy
- Jaroslav Rössler – fotografie, malby a kresby 1923–1978, Praha, Topičův salon, 15. 4. – 23. 05. 2014, kurátoři: Josef Moucha, Petr Štěpán a Ilona Víchová [3]
Odkazy
Reference
- ↑ Kolektiv autorů; BENÁKOVÁ, Eva. HAVLÍČKOBRODSKO Turisticko-vlastivědný průvodce obcemi a jejich okolím. Tišnov: SURSUM, 1999. ISBN 80-85799-62-6. Kapitola SMILOV, s. 150 až 151.
- ↑ AUER, Anna; MRAZ, Werner; STANEK, Ivo. Katalog k výstavě Fotografis collection reloaded. [s.l.]: Palác Kinských – Národní galerie v Praze (Praha), 2009.
- ↑ Výstava Jaroslav Rössler : Fotografie, malby a kresby z let 1923-1978 na stránkách Topičova salonu
Literatura
- STEIN, Martin. Jaroslav Rössler. Revue fotografie. 1987, čís. 3, s. 26–33.
- MRÁZKOVÁ, Daniela. Cesty československé fotografie. Praha: Mladá Fronta, 1989. ISBN 80-204-0015-X.
- BIRGUS, Vladimír. Jaroslav Rössler. Praha: Torst, 2001. 181 s. Dostupné online. ISBN 80-7215-139-8.
- BIRGUS, Vladimír; MLČOCH, Jan. Jaroslav Rössler : fotografie, koláže, kresby. Praha: KANT, 2003. 151 s. ISBN 80-86217-48-5.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jaroslav Rössler na Wikimedia Commons
- Ukázky fotografií
- Recenze monografie JR
- Jaroslav Rössler v informačním systému abART
Média použitá na této stránce
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Jaroslav Rössler v Galerii Louvre, Praha
Jaroslav Rössler v Galerii Louvre, Praha