Jezuitská rezidence (Petrovice u Sedlčan)
Jezuitská rezidence v Petrovicích u Sedlčan | |
---|---|
![]() Stará jezuitská rezidence na náměstí v Petrovicích poblíž vstupu do zámku | |
Účel stavby | |
letní rezidence krašovických jezuitů | |
Základní informace | |
Sloh | raně barokní |
Výstavba | 2. polovina 17. století |
Přestavba | 1935 |
Stavitel | Tovaryšstvo Ježíšovo |
Současný majitel | soukromý vlastník |
Poloha | |
Adresa | čp. 58, náměstí, Petrovice, okres Příbram, ![]() |
Souřadnice | 49°33′15,56″ s. š., 14°20′17,13″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 25709/2-2496 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jezuitská rezidence v Petrovicích v okrese Příbram ve Středočeském kraji je spolu s petrovickým zámkem připomínkou působení Tovaryšstva Ježíšova na Příbramsku v 17. a 18. století.[1] Jezuité v Petrovicích vybudovali v druhé polovině 17. století dvě rezidence - tzv. velkou rezidenci, což je objekt, později označovaný jako zámek, a malou neboli letní rezidenci, v katastru nemovitostí evidovanou jako obytný dům čp. 58 na petrovickém náměstí. Jak zámek, tak i tzv. malá rezidence jsou zapsány v Ústředním seznamu nemovitých kulturních památek České republiky.[2][3]
Historie
Od počátku 17. století se vystřídalo několik majitelů Petrovic. Prvním z nich se stal rožmberský rybníkář Jakub Krčín z Jelčan a Sedlčan, který v roce 1601 koupil větší část Petrovic, rozdělených v 16. století na tři díly. Jakub Krčín však o tři roky později zemřel a po něm následovali další majitelé.[1]
Od roku 1650 patřily Petrovice Přibíkovi Jeníškovi z Újezda a jeho manželce Lidmile Kateřině rozené z Talmberka. Tito manželé vynikali velkou zbožností a nešetřili dary, určenými katolické církvi. Přibík Jeníšek nechal založit v Březnici jezuitskou kolej a na její provoz vyhradil částku 20 000 zlatých. Místo hotovosti však nechal připsat jezuitům petrovický statek.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Petrovice_2017_%2813%29_-_kopie.jpg/220px-Petrovice_2017_%2813%29_-_kopie.jpg)
Ještě o několik let dříve se příslušníci řádu Tovaryšstva Ježíšova usadili v Krašovicích, jen asi 4 kilometry vzdálených od Petrovic směrem na severozápad.[4]Jezuité koupili Krašovice v květnu roku 1643 s celým příslušenstvím – s tvrzí, poplužním dvorem, pivovarem, chmelnicí, vinicí, ovčínem, mlýnem, pilou, výsadní krčmou, kovárnou s lesy, rybníky, cihelnou a vápenicí. V centru vesnice u rybníka si jezuité vystavěli menší rezidenci, v niž trvale přebývalo několik příslušníků řádu.[5]
V roce 1666 koupili krašovičtí jezuité od svých březnických kolegů Petrovice, kde si následně nechali vybudovat dvě nové rezidence – tzv. velkou (zámek) a malou před zámkem na náměstí.[1][4]Podle informací, tradovaných na Petrovicku, byli tito jezuité dobrými hospodáři a ve vztahu k místním lidem laskavou vrchností.[1]Jezuité také v prvních dekádách 18. století v Petrovicích postavili novou faru, obnovili zdejší katolickou farnost a v roce 1721 nechali barokně přestavět zchátralý, původně gotický kostel svatého Petra a Pavla.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Petrovice_2017_-_kopie_%281%29.jpg/194px-Petrovice_2017_-_kopie_%281%29.jpg)
Jezuité hospodařili v Petrovicích až do roku 1773, kdy z nařízení císaře Josefa II. bylo Tovaryšstvo Ježíšovo rozpuštěno. Petrovice získal fond, který postupně rozprodal sedlákům zdejší poplužní dvory. V roce 1806 koupil petrovický statek s bývalou jezuitskou rezidencí Jan Václav Bechyně z Lažan a po něm se v rychlém sledu vystřídali další majitelé. Potomci hraběte Jiřího z Oppersdorfu prodali statek rytíři Vladimíru Zhorskému ze Zhorze a z Kronberka, který nechal v roce 1887 přebudovat zámek a přistavět k němu věže s cimbuřím.[1]. Po smrti Zhorského ze Zhorze v roce 1893 získala petrovický statek vdova Odona Zhorská, rozená Dohalská z Dohalic. Ta po roce 1910 části statku rozprodala místním zemědělcům. Tzv. malou jezuitskou rezidenci po čase koupil místní lékař Josef Abraham, který ji v roce 1935 nechal modernizovat a přestavěl ji na obytný dům.[1]
Po polovině 20. století bylo v bývalé jezuitské rezidenci zdravotní středisko, v původním evidenčním listu kulturní památky ze září 1969 je však uvedeno, že budova je opět soukromým domem. Zároveň je zde zmíněn špatný stav budovy a zejména její střechy, který vznikl v době, kdy objekt sloužil jako zdravotní středisko.[6]
Podle záznamu v katastru nemovitostí z února 2023 je budova čp. 58 v soukromém vlastnictví a je evidována jako obytný dům.
Popis
Bývalá jezuitská rezidence je raně barokní stavba z druhé poloviny 17. století.[6] Jedná se o patrovu budovu na obdélném půdorysu, s portikem a s vysokou hranolovou věží nad hlavním vchodem uprostřed průčelí, obráceného do náměstí.[2]
Na zadní straně domu, obrácené k severu je k původnímu objektu přistavěn schodišťový rizalit a patrový přístavek, který byl vybudován v první polovině 20. století ve stylu funkcionalistického klasicismu.[2] Vstup z náměstí je zvýrazněný žulovým portikem se dvěma sloupy, nad nímž je v patře malý balkón. Valbová střecha je kryta pálenými taškami, po stranách věže jsou dva dva ozdobné vikýře. Věž je zakončena osmibokou bání s lucernou a makovicí. Střecha věže je krytá šindelem. Na čelní straně věže jsou v její nejspodnější části nad vchodem do budovy namalované sluneční hodiny. Funkcionalistickou přestavbou z 30. let 20. století byl poznamenán původní barokní vzhled jižní a východní fasády budovy, z níž se zachovaly zřejmě jen římsy, štukové detaily nad okny patra a kamenné parapety oken v patře východní fasády. Na západní straně k původní budově rezidence přiléhá přízemní stavba, v jejíchž interiérech jsou klasicistní plackové klenby.[2]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e f g Historie obce [online]. Petrovice u Sedlčan: Obecní úřad [cit. 2023-02-24]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2020-07-14.
- ↑ a b c d Památkový katalog: Jezuitská rezidence [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.
- ↑ Památkový katalog: Zámek [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.
- ↑ a b Krásná Hora nad Vltavou, Krašovice [online]. mapy.cz [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.
- ↑ Krašovice [online]. Krásná Hora nad Vltavou: Město Krásná Hora nad Vltavou [cit. 2023-02-24]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2023-02-24.
- ↑ a b Petrovice, rezidence jezuitská. Evidenční list kulturní památky - původní. [online]. Státní ústav památkové péče a ochrany přírody, 1969-09 [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jezuitská rezidence na Wikimedia Commons
- Jezuitská rezidence v Petrovicích na stránkách hrady.cz
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: derivative work Виктор_В, Licence: CC BY-SA 3.0
Relief map of the Czech Republic
Autor: Marie Čcheidzeová, Licence: CC BY-SA 4.0
Jezuitská kolej na náměstí v Petrovicích u Sedlčan (na snímku vlevo)
Autor: Marie Čcheidzeová, Licence: CC BY-SA 4.0
Zámek v Petrovicích (okres Příbram), v pozadí bývalá jezuitská rezidence
Autor: Marie Čcheidzeová, Licence: CC BY-SA 4.0
Jezuitská kolej na náměstí v Petrovicích u Sedlčan