Jiří Červený
Jiří Červený | |
---|---|
![]() Jiří Červený | |
Narození | 14. srpna 1887 Hradec Králové, Čechy ![]() |
Úmrtí | 6. května 1962 (ve věku 74 let) Praha ![]() |
Místo pohřbení | Vyšehradský hřbitov [1] |
Alma mater | Právnická fakulta Univerzity Karlovy |
Povolání | hudební skladatel, spisovatel, dramatik, advokát a textař |
Choť |
|
Děti |
|
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1f/Z%C3%A1pis_narozen%C3%AD_Ji%C5%99%C3%AD_%C4%8Cerven%C3%BD.jpg/260px-Z%C3%A1pis_narozen%C3%AD_Ji%C5%99%C3%AD_%C4%8Cerven%C3%BD.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Vy%C5%A1ehradsk%C3%BD_h%C5%99bitov_-_Ji%C5%99%C3%AD_%C4%8Cerven%C3%BD_%28kabareti%C3%A9r%29.jpg/250px-Vy%C5%A1ehradsk%C3%BD_h%C5%99bitov_-_Ji%C5%99%C3%AD_%C4%8Cerven%C3%BD_%28kabareti%C3%A9r%29.jpg)
JUDr. Jiří Červený (14. srpna 1887 Hradec Králové[2] – 6. května 1962 Praha) byl český kabaretiér, humorista, spisovatel a hudební skladatel.
Původním povoláním byl právník. V roce 1909 založil kabaret Červená sedma, v letech 1918–1922 byl jeho ředitelem. Po zániku Červené sedmy provozoval v letech 1923–1949 soukromou advokátní praxi.
Život
Narodil se do rodiny Bohumila Červeného, prokuristy hradecké firmy Dr. F. Červený & synové, a jeho manželky Marie, rozené Russové, dcery malíře a fotografa Adolfa Russe. Hudebně se vzdělával soukromě. Již za středoškolských studií se stal spoluorganizátorem literárně vzdělávacího a zábavního kroužku hradeckých studentů pod názvem Mansarda. Na sklonku svých vysokoškolských studií práv pak založil se šesti přáteli v roce 1910 v Praze kabaretní skupinu Červená sedma. První vystoupení měli 6. června 1910. Vedle povolání advokátního koncipienta vedl či programově ovlivňoval tuto amatérskou skupinu s různými přestávkami (první světová válka) do roku 1918, kdy se Červená sedma osamostatnila a zprofesionalizovala. Poté se stal jejím ředitelem a vedl ji až do jejího zániku v roce 1922. Vedle zakladatele a uměleckého vedoucího byl také společně s dalšími členy hlavním autorem písní tohoto sdružení. Jeho skladby nalezneme i pod pseudonymem Karel Gersten a (společně s Františkem Hvížďálkem) Geo Frank, u pozdějších textových překladů též Kačer. Do roku 1922 se skladatelsky, textařsky a překladatelsky podílel – ať sám nebo ve spolupráci s ostatními členy Červené sedmy – na více než 400 písničkových a kupletních titulech. Tři desítky jich nahráli na gramofonové desky (Ultraphon, Esta), zpravidla pod vedením dirigenta R. A. Dvorského.
Byl jedním z prvních průkopníků náročnějšího přednesového šansonu. Jako příslušník studentské generace před první světovou válkou také dokázal včas zaregistrovat, organizačně podchytit a do českého prostředí přenést nový typ kabaretní zábavy, která byla odleskem západoevropských kulturních center. Díky mnohostrannému nadání svých členů pak mohla Červená sedma využívat všechny možnosti, které kabaret formálně i obsahově nabízel.
Po zániku kabaretu působil Jiří Červený krátce coby žurnalista, poté si otevřel vlastní advokátní praxi. V roce 1930 se stal zakladatelem a předsedou Kruhu autorů písniček a operet KAPO, v němž do roku 1939 úspěšně hájil zájmy domácích skladatelů, textařů a nakladatelů populární hudby, zvláště proti tehdejšímu přívalu zahraniční produkce. Za německé okupace byl vězněn nacisty, po druhé světové válce byl činný v autorské organizaci OSA a pořádal četná vzpomínková vystoupení.
Rodinný život
Jiří Červený byl otec české herečky a operní pěvkyně Soni Červené, její sestry Jiřiny Drobné roz. Červené. Byl vnuk známého výrobce, vynálezce žesťových hudebních nástrojů Václava Františka Červeného a malíře a fotografa Adolfa Russe. Jeho druhou manželkou se stala herečka Erna Červená roz. Luhanová.
Tvorba
- veselohry a scénky:
- Tenkrát (1919)
- Kapky jedu (1919)
- písně:
- Hradecké písničky (1912)
- povídky:
- Slané mandle (1939)
Je také autorem vzpomínkových knih Červená sedma (1959) a Paměti mansardy (1962).
Odkazy
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jiří Červený na Wikimedia Commons
Osoba Jiří Červený ve Wikicitátech
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Jiří Červený
Literatura
- ČERNÝ, František: Měnivá tvář divadla aneb Dvě století s pražskými herci, Mladá fronta, Praha, 1978, str. 128, 131
- ČERVENÝ, Jiří. Červená sedma, Praha: Orbis, 1959
- KOLEKTIV. Dějiny českého divadla/IV., Praha: Academia, 1983, str. 50, 159, 268, 412, 416, 590, 603, 642
- TOMEŠ, Josef, a kol. Český biografický slovník XX. století : I. díl : A–J. Praha ; Litomyšl: Paseka ; Petr Meissner, 1999. 634 s. ISBN 80-7185-245-7. S. 210.
- VOŠAHLÍKOVÁ, Pavla, a kol. Biografický slovník českých zemí : 11. sešit : Čern–Čž. Praha: Libri, 2009. 104 s. ISBN 978-80-7277-368-8. S. 57–58.
Reference
- ↑ hrob kabaretiéra Jiřího Červeného na Vyšehradském hřbitově v Praze. 212.47.2.130 [online]. [cit. 2019-03-17]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2021-03-05.
- ↑ a b Matriční záznam o narození a křtu
Média použitá na této stránce
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Jiří Červený (1887 - 1962), Český kabaretiér, humorista, spisovatel a hudební skladatel.
Autor: Matěj Baťha, Licence: CC BY-SA 3.0
Vyšehradský hřbitov - Jiří Červený
matriční zápis o narození a křtu Jiřího Červeného (matrika N 1877-1897 Hradec Králové (SOA Zámrsk))