Jiří Svetozar Kupka
Jiří Svetozar Kupka | |
---|---|
Narození | 28. září 1921 Praha ![]() |
Úmrtí | 5. července 2017 (ve věku 95 let) Praha ![]() |
Povolání | spisovatel, scenárista, autor dětské literatury a dramaturg |
Témata | literatura, literatura pro děti a mládež, filmová scenáristika, televizní scenáristika, filmová dramaturgie a televizní dramaturgie |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Jiří Svetozar Kupka (28. září 1921 Praha – 4. července 2017 Praha[1]) byl český spisovatel, prozaik a scenárista.
Životopis
Narodil se v roce 1921 v rodině úředníka. Absolvoval v 1940 reálné gymnázium v Praze-Libni a v 1941 abiturientský kurz při Obchodní akademii v Praze na Vinohradech. V letech 1941 až 1945 pracoval jako obchodní referent u zemědělské firmy Selecta. Publikovat začal po konci druhé světové války a napsal řadu románů a televizních her o životě významných osobností české historie. Od roku 1946 se stal redaktorem časopisů vydávaných Ústřední radou družstev: Zemědělské družstevní noviny, Družstevní věstník, Spotřebitel a Nový svět.
V letech 1950–1951 byl redaktorem kulturněpolitického měsíčníku Směna v nakladatelství Mladá fronta. V letech 1950–1959 byl filmovým dramaturgem v Československým státním filmu (ČSF); z toho však rok (1952–1953) byl řidičem na stavbě Slapské přehrady. V této době vydal román z prostředí libeňských závodů Pražské jaro (1952), v němž zobrazil budovatelské nadšení mládeže na počátku 50. let. Z brigády na stavbě Slapské přehrady vytěžil román Rušné dny (1955), který se řadí k umělecky nejhodnotnějším budovatelským románům 50. let.[2]
Od října 1956 do května 1957 se s režisérem Jiřím Sequensem a kameramanem Rudolfem Miličem zúčastnil námořní cesty z Gdyně kolem Afriky na Dálný východ a Suezským průplavem zpět, kde natočili společně středometrážní dokumentární filmy „Muži na palubě“, „Hranice světadílů“ a „Země středu“ (všechny 1962).
V letech 1959–1970 byl vedoucím zahraničního oddělení Svazu československých spisovatelů. Roku 1970 začal pracovat jako topič v teplárně. Za pobytu v Německu v roce 1971 utrpěl těžký úraz s trvalými následky; čtyři roky byl v invalidním důchodu. Pak se stal spisovatelem z povolání.
V roce 1977 vydal obsáhlý román Vzpoura, v němž zpracoval skutečnou událost, vzpouru rakousko-uherských válečných námořníků deseti národností v boce Kotorské, v jejímž čele stál přerovský rodák František Rasch.[3] V 70. letech se také intenzivně rozvinula jeho spolupráce s televizí. Napsal přes dvě desítky televizních her, např. o životě Zdeňka Nejedlého (Přitažlivost země, 1978) a Bernarda Bolzana (Zákon rovnosti, 1979). Je též autorem dvou příběhů ze seriálu Třicet případů majora Zemana (Rukojmí z Bella Vista, Poselství z neznámé země). Podle scénáře epizody Rukojmí z Bella Vista pak v roce 1980 vydal i stejnojmenný román.[4]
Dílo
Knihy (výběr)
|
|
Filmografie
- Námět
|
|
Odkazy
Reference
- ↑ Zemřel spisovatel a scenárista Jiří Svetozar Kupka, bylo mu 95 let
- ↑ BLAHYNKA Milan ed. et al. Čeští spisovatelé 20. století: slovníková příručka. Vyd. 1. Praha: Československý spisovatel, 1985. 830 s. cnb000012396. S. 330.
- ↑ BLAHYNKA, Milan ed. et al. Čeští spisovatelé 20. století: slovníková příručka. Vyd. 1. Praha: Československý spisovatel, 1985. 830 s. cnb000012396. S. 332.
- ↑ BLAHYNKA, Milan ed. et al. Čeští spisovatelé 20. století: slovníková příručka. Vyd. 1. Praha: Československý spisovatel, 1985. 830 s. cnb000012396. S. 331.
Literatura
- BLAHYNKA, Milan ed. et al. Čeští spisovatelé 20. století: slovníková příručka. Vyd. 1. Praha: Československý spisovatel, 1985. 830 s. cnb000012396. [Stať „Jiří Svetozar Kupka" je na str. 329–332; autorka Marie Uhlířová.]
Externí odkazy
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Jiří Svetozar Kupka
- Jiří Svetozar Kupka ve Slovníku české literatury po roce 1945
- Jiří Svetozar Kupka v Databázi knih
- Jiří Svetozar Kupka v Československé bibliografické databázi
- Jiří Svetozar Kupka v Česko-Slovenské filmové databázi
- Jiří Svetozar Kupka v Internet Movie Database (anglicky)
- Jiří Svetozar Kupka v informačním systému abART
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: David Vignoni / ICON KING, Licence: LGPL
Icon from Nuvola icon theme for KDE 3.x / GNOME 2.