Jindřich Mann
Jindřich Mann | |
---|---|
Narození | 1948 (74–75 let) Praha ![]() |
Povolání | herec, filmař, spisovatel, filmový režisér, scenárista, překladatel a režisér |
Žánr | próza |
Témata | filmová režie, filmová scenáristika, literární tvorba, překladatelská činnost a herectví |
Významná díla | Poste restante 2012 (německý originál Prag, poste restante 2007) Lední medvěd 2017 Stříbrný kouzelník 2023 |
Ocenění | Cena Egona Erwina Kische (2013) |
Rodiče | Ludvík Aškenazy a Leonie Mann-Aškenazy |
Příbuzní |
|
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Jindřich Mann (* 18. března 1948 Praha) je česko-německý filmař a spisovatel.[1] Za svoje autobiograficky laděné dílo Poste restante obdržel mimořádnou hlavní cenu v rámci udělované Ceny Egona Erwina Kische za rok 2013.[2]
Život a dílo
Je jedním ze dvou synů českého spisovatele Ludvíka Aškenazyho a jeho manželky Leonie Mannové.[3] Jeho dědečkem z matčiny strany, se kterým se však nikdy osobně nesetkal,[4] byl německý spisovatel Heinrich Mann. Nositel Nobelovy ceny za literaturu Thomas Mann byl jeho prastrýcem.[5]
Narodil se v Praze, kde vyrůstal. V roce 1968 složil úspěšně přijímací zkoušky na FAMU, obor dramaturgie, studium nenastoupil. Od roku 1968 žil v Německu, kam jeho rodina tehdy emigrovala z Československa po obsazení země vojsky Varšavské smlouvy. Mezi lety 1969–1973 studoval na Deutsche Film- und Fernsehakademie Berlin v Západním Berlíně, kde od té doby žil. Po ukončení studia pracoval jako scenárista a režisér. Většinu filmů psal, resp. natáčel pro německé televizní stanice, převážně ARD a ZDF. Prvním z nich byl roce 1973 dokument Frau Seeschipp oder die Lust am Verkleiden pro ARD/SFB, scénář a režie. V následujících letech to byly dokumenty, dětské televizní filmy, detektivní televizní seriály, atp. Krátký film Der Souffleur byl v roce 1981 promítán na Berlinale v hlavní soutěži. V některých vlastních filmech, ale i v produkcích svých „kolegů“ si zahrál menší role. S otcem Ludvíkem Aškenazym napsal scénář k televiznímu filmu Der Poltergeist, který pak pro ZDF roku 1985 jako režisér natočil. S dcerou Lucii Mann napsal scénář k televiznímu filmu Ein Sommer in Prag, ZDF 2015.
Pro Českou televizi natočil jako režisér televizní film podle hry svého otce Pravdivý příběh Antonie Pařízkové, lehké holky s dobrým srdce, 2001.
Po roce 1989 se vrátil do Československa. Od té doby také začal psát knihy, beletrii. První z nich napsal německy, další česky. Žije v Praze a v Berlíně.[6]
Přehled publikovaných děl
- Prag poste restante, eine unbekannte Geschichte der Familie Mann, 1. vydání, Rowohlt Verlag, Hamburg, 2007.
- Poste restante 1. vydání, Labyrint, Praha, 2012. 354 S. Německý originál sám přeložil.
- Lední medvěd. 1. vydání, Labyrint, Praha, 2017. 144 S. Tři novely a jedna krátká povídky.
- Stříbrný kouzelník, román, 1. vydání, Labyrint, Praha, 2023
Odkazy
Reference
- ↑ KAISER, Thomas O. H. Antidot: 13 Essays zur Literatur, Geschichte, Musik und Kultur. [s.l.]: BoD – Books on Demand 350 s. Dostupné online. ISBN 9783734734861. S. 256. (německy) Google-Books-ID: IaC4BQAAQBAJ.
- ↑ Ústav pro českou literaturu AV ČR, Česká literární bibliografie - Literární ceny. www.ucl.cas.cz [online]. [cit. 2017-10-27]. Dostupné online.
- ↑ GÖTTINGER, Thomas. Lesung: Ein Leben, bevor die Panzer kamen. Mittelbayerische Zeitung. 2014-11-08. Dostupné online [cit. 2017-10-27]. (německy) Archivováno 27. 10. 2017 na Wayback Machine.
- ↑ Na plovárně: Jindřich Mann. Česká televize [online]. 2013-11-24 [cit. 2017-10-27]. ČT 2, 17:15 hod, stopáž 00:03:24. Dostupné online.
- ↑ Na plovárně: Jindřich Mann. Česká televize [online]. 2013-11-24 [cit. 2017-10-27]. ČT 2, 24. listopadu 2013, stopáž: 26 minut, moderátor: Marek Eben. Dostupné online.
- ↑ Potomek slavných Jindřich Mann četl ze své autobiografie. Týden. 21. října 2008. Dostupné online [cit. 2017-10-27].
Související články
Externí odkazy
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Jindřich Mann
- Jindřich Mann v Databázi knih
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“