Křížkův mlýn
Křížkův mlýn | |
---|---|
Poloha | |
Adresa | Bláhova Lhota, ![]() |
Souřadnice | 49°36′14,15″ s. š., 14°20′26,05″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 16328/2-2505 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Křižkův mlýn stojí u Počepického potoka v katastrálním území Pořešice v obci Vysoký Chlumec, části Bláhová Lhota v okrese Příbram. Mlýn a špýchar s náležejícími pozemky jsou chráněnou kulturní památkou ČR.[1]
Poloha
Mlýn, nazývaný podle vlastníků Křížkův mlýn také U Křížků nebo Sosnovcův mlýn, stojí v jihozápadní části osady Bláhová Lhota v tzv. Dolní Bláhově Lhotě na levém břehu Počepického potoka (uváděného také jako potok Svrchovnice).[2][3]
Historie
Jádro objektu (hlavní stavení) pochází z pozdního středověku. Roubené stavby byly postaveny v 18. století. Na vstupním gotickém kamenném portálu je datace 1507. V roce 1791 vyhořela pila. Poslední mletí bylo v roce 1890. V padesátých letech 20. století mlýn byl v péči státní památkové péče a v roce 1959 zde bylo zřízeno muzeum. Poslední majitelka z rodu Sosnovců prodala mlýn v sedmdesátých letech 20. století kameramanovi Jiřímu Wiesnerovi. Dalšími majiteli byla rodina Macourků (1993). Ve mlýně pobýval (2002) filmový scenárista Miloš Macourek.[2][4][5]
Popis
V areálu mlýna je obytná budova s mlýnicí, špýchar a otevřená dřevěná kůlna. V roce 2013 byla z památkové ochrany vyjmuta otevřená kůlna,
Mlýn je pozdně gotická přízemní stavba s roubenou obytnou (západní) částí na vysoké podezdívce a zděnou mlýnicí. Vstup do obytné části je ve zděné části kamenným portálem do síně s plochým stropem a cihlovou podlahou, ze které se rovně pokračuje do černé kuchyně zaklenuté valenou klenbou. Vlevo je vstup do světnice a komory, které mají ploché trámové stropy (datovány do roku 1798).[2][6] Mlýnice je postavena z kamene s nižším podlažím, s bedněnou východní stěnou, ve které byly hřídele pro vodní kola v lednici. K severní straně mlýnice přisedá nízký kamenný přístavek (olejna) krytý pultovou střechou, ve kterém byla stoupa a lis na olej. Mlýn má valbovou střechu původně krytou došky, které byly nahrazeny šindelem. Na střeše je komín s římsovou hlavicí, nad vchodem do obytné části je vikýř, kterým se podávalo seno. V jižní roubené stěně je jedno okno do světnice, v západní roubené stěně jsou dvě okna, jedno do světnice a druhé do komory. Obdélná okna mají vnitřní okenice. Ve zděné části jsou dva sedlové gotické nevysoké portály s širokým žulovým ostěním.[6]
Špýchar je roubená stavba na vysoké podezdívce s dřevěnou pavláčkou. V podezdívce je gotický sedlový portál.[2]
Před východní stranou dvora je vysoký val akumulační nádrže do níž z východu ústil náhon. Ten vedl souběžně s Počepickým potokem, z něhož výše nabíral vodu. Podél náhonu roste skupina od roku 1981 chráněných třiceti památných dubů letních.[7]
Ve mlýně byla v roce 1875 tři vodní kola na vrchní vodu, z nichž dvě poháněla mlecí zařízení a jedno stoupu. Dalším zařízením byla pila, která vyhořela v roce 1791. V roce 1925 uváděna dvě složení a stoupa.[3]
Pověsti
- Na zahradě mlýna měl v roce 1740 jezuita páter Antonín Koniáš pálit tzv. kacířské knihy, které zabavil v okolí.[8]
- Další pověst uvádí, že ve mlýně žily dvě čarodějnice, které k čarování používaly lidskou lebku. Před svou smrtí ji uschovaly ve mlýně. Lebka byla objevena, když se mlynářův bratr chystal na vandr a holí bouchl do zdi u dveří. Ze zdi se vyvalil kámen a objevila se lebka. Po poradě ji jeden z nich zakopal na louce u lesa. Od té doby se tam prý koně nechtěli pást.[3][8]
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2022-01-26]. Identifikátor záznamu 126874 : mlýn. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c d Křížkův mlýn (Bláhova Lhota, Česko). ipac.svkkl.cz [online]. [cit. 2022-01-27]. Dostupné online.
- ↑ a b c Křížkův mlýn | Vodnimlyny.cz. www.vodnimlyny.cz [online]. [cit. 2022-01-26]. Dostupné online.
- ↑ Křížkův mlýn u Bláhově Lhotě :: Sdružení obcí Sedlčanska. www.sedlcansko.cz [online]. [cit. 2022-01-26]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2022-01-26.
- ↑ Křížkův mlýn u Bláhově Lhotě. www.kudyznudy.cz [online]. [cit. 2022-01-26]. Dostupné online.
- ↑ a b Evidenční list: mlýn. iispp.npu.cz [online]. [cit. 2022-01-26]. Dostupné online.
- ↑ Památné stromy. drusop.nature.cz [online]. [cit. 2022-01-27]. Dostupné online.
- ↑ a b KLEMPERA, Josef. Vodní mlýny v Čechách. II., Příbramsko a střední Povltaví, Sedlčansko a Voticko, Benešovsko a Vlašimsko, Posázaví, Kutnohorsko, Kolínsko a Nymbursko. 1. vyd. Praha: Libri, 2000. 284 s. Dostupné online. ISBN 80-7277-029-2, ISBN 978-80-7277-029-8. OCLC 45679776 S. 110.
Literatura
- DVOŘÁKOVÁ, Eva. JIROUŠKOVÁ, Šárka. PEŠTA, Jan. FRIČ, Pavel. 100 technických a industriálních staveb Středočeského kraje. Praha: Titanic, 2008. 221 s. ISBN 978-80-86652-37-5. S. 16-17.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Křížkův mlýn na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: MartinVeselka, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: