Kaštanovník
![]() | |
---|---|
![]() Kaštanovník setý | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | rostliny (Plantae) |
Podříše | cévnaté rostliny (Tracheobionta) |
Oddělení | krytosemenné (Magnoliophyta) |
Třída | vyšší dvouděložné (Rosopsida) |
Řád | bukotvaré (Fagales) |
Čeleď | bukovité (Fagaceae) |
Rod | kaštanovník (Castanea) Mill., 1754 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kaštanovník (Castanea) je rod rostlin z čeledi bukovité. Jsou to opadavé stromy nebo řidčeji keře s jednoduchými střídavými listy. Květy jsou nenápadné, jednopohlavné, uspořádané v klasovitých květenstvích. Plodem je oříšek, plody jsou ukryté v ostnité číšce. Rod zahrnuje asi 10 druhů. Je rozšířen v Asii, Severní Americe a Středomoří. Jediným evropským zástupcem je kaštanovník setý, občas pěstovaný i v teplejších oblastech České republiky.
Kaštany kaštanovníku jedlého a některých dalších druhů slouží jako potrava a pochutina. Některé druhy jsou těženy pro dřevo, jsou zdrojem tříslovin. Byly vypěstovány též různé okrasné kultivary a kříženci.
Popis
Kaštanovníky jsou opadavé stromy nebo keře s jednoduchými střídavými listy. Koncové zimní pupeny jsou vejcovité, postranní (zdánlivě vrcholové), kryté střechovitými šupinami, které jsou zpravidla zakryté 2 velkými vnějšími šupinami. Listy jsou tenké nebo kožovité. Žilnatina je zpeřená, se souběžnými, nevětvenými postranními žilkami, které končí v ostrých zubech na okraji čepele a někdy vybíhají v podobě štětiny. Palisty jsou zřetelné u nejmladších listů a brzy opadávají. Květenství jsou buď jen samčí nebo oboupohlavná. Samčí květy tvoří vzpřímené, úžlabní, tuhé nebo ohebné klasy (jehnědy). V rámci květenství jsou uspořádané po 1 až 3 ve svazečcích podepřených číškou a obsahují 10 až 12 (řidčeji i více) tyčinek a chlupaté zbytky zakrnělého semeníku. Samičí květy vyrůstají většinou na bázi samčího květenství nebo zcela výjimečně tvoří vlastní květenství. Jsou ve skupinách zpravidla po 3, podepřených symetrickou číškou. Semeník obsahuje 6 až 9 komůrek a nese odpovídající počet čnělek zakončených drobounkými bliznami. Plodem je oříšek. Plody jsou okrouhlé nebo zploštělé, uzavřené po 1 až 3 do ostnité číšky, která za zralosti puká 2 až 4 švy. Dozrávají 1. rokem.[1][2]
Rozšíření
Rod kaštanovník zahrnuje asi 8 až 12 druhů (počet druhů závisí na taxonomickém pojetí).[3][2][1] Je rozšířen ve Středomoří, Asii a Severní Americe. Jediným původním evropským druhem je kaštanovník setý, rostoucí ve Středomoří. V některých jihoevropských zemích (Itálie, Španělsko, Portugalsko) roste zplaněle japonský druh Castanea crenata.[4]
Ekologické interakce
Kaštanovníky jsou na rozdíl od většiny ostatních zástupců čeledi bukovité opylovány zejména hmyzem. Jejich drobné a nenápadné květy navštěvují včely i jiný hmyz a sbírají pyl a nektar. Pylová zrna jsou zprvu lepkavá, později osychají a jsou pak již šířena i větrem.[5][6]
Nemoci a škůdci
Kaštanovníky jsou napadány houbou Cryphonectria parasitica, způsobující chorobu zvanou korová nekróza kaštanovníku. Choroba se projevuje prosycháním koruny a větví, které je způsobeno přerušením toku vody a živin kambiem. Tato choroba po roce 1930 zdecimovala domácí populace kaštanovníku zubatého v Severní Americe. Nezasažené zůstávají jen některé izolované, vesměs nepůvodní populace. Ve snaze zabránit této katastrofě byli vysazováni odolnější kříženci s některými jinými druhy kaštanovníku, kteří jsou často vzhledově velice podobní čistému druhu.[2] Dalším významným škůdcem je žlabatka Dryocosmus kuriphilus
Větévka kaštanovníku napadená houbou
Zástupci
- kaštanovník měkoučký (Castanea molissima)
- kaštanovník setý (Castanea sativa), syn. kaštanovník jedlý
- kaštanovník vroubkovaný (Castanea crenata)
- kaštanovník zubatý (Castanea dentata)[7][8]
Význam
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/Jedl%C3%BD_ka%C5%A1tan_1.jpg/220px-Jedl%C3%BD_ka%C5%A1tan_1.jpg)
Potrava
Kaštany se konzumují zejména pražené nebo vařené, mohou být mlety na mouku, přidávány do chleba či polévek, slouží jako náhrada kávy a zdroj jedlého oleje.[9] V Evropě se jedí zejména plody kaštanovníku jedlého. Plody severoamerického druhu C. dentata jsou menší a sladší než plody kaštanovníku jedlého.[10] V minulosti byly ve východních oblastech USA velmi oblíbenou cukrovinkou, po vymizení tohoto druhu vlivem houbové choroby v 1. polovině 20. století se v USA buď pěstuje čínský druh C. mollissima nebo se dovážejí kaštany z Itálie.[11] V Číně se pro plody pěstuje ve velkém zejména domácí druh C. mollissima, v menší míře i C. seguinii.[1]
Dřevo
Dřevo kaštanovníku setého je spíše lokálně používáno např. v tesařství, k výrobě kůlů na ohrady a oplocení a železničních pražců.[9] Je středně tvrdé a těžké, světle hnědé, podobné dřevu dubu, ve vnějším prostředí poměrně odolné.[12] Z kořenice se vyrábějí dekorativní dýhy.[13]
Kmeny kaštanovníku setého
Dřevo kaštanovníku C. crenata
Medicína
Listy C. dentata jsou v Americe oficiální léčivou drogou. Používají se na spáleniny a pocení nohou a vyrábí se z nich sirup proti kašli.[14][15] Domorodí Indiáni používali v minulosti listy C. pumila při bolestech hlavy a zimnicích.[2] Esence z květů kaštanovníků setého je součástí Bachovy květové terapie.[16]
Okrasné dřeviny
Kaštanovníky jsou v subtropech a teplých oblastech mírného pásu pěstovány jako okrasné dřeviny. s dekorativním olistěním. Mimo kaštanovníku setého se v různých kultivarech pěstuje i C. mollissima, C. crenata a C. pumila, případně jejich kříženci. Kultivar 'Eaton River' křížence C. mollissima x C. dentata, se vyznačuje atraktivními, rozměrnými listy.[17]
Třísloviny
Kůra kaštanovníku jedlého je zdrojem tříslovin, kterých obsahuje až 14 %.[13] Dřevo severoamerického druhu C. dentata bylo v USA v minulosti hlavním zdrojem tříslovin a kůra sloužila k vydělávání kůží.[15][2]
Podzimní zbarvení C. dentata
Kaštany C. mollissima na čínském trhu
Bohatě plodící kultivar 'Bouche de Betizac'
Castanea sativa 'Aureomarginata'
Pěstování
Kaštanovníky obecně prospívají na výživných, dobře propustných půdách v teplých polohách, na výsluní nebo v polostínu. Botanické druhy se množí nejčastěji výsevem semen, kultivary lze množit roubováním v zimě nebo očkováním v létě.[18]
Přehled druhů a jejich rozšíření
- Castanea crenata - Japonsko a Korea
- Castanea dentata - východ Severní Ameriky
- Castanea henryi - Čína
- Castanea mollissima - Čína, Korea
- Castanea neglecta - východ USA
- Castanea ozarkensis - jihovýchod a jih USA
- Castanea pumila - východ a jih USA
- Castanea sativa - Středomoří, Kavkaz, druhotně na Britských ostrovech
- Castanea seguinii - Čína[3][1][2]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d HUANG, Chengjiu; ZHANG, Yongtian; BARTHOLOMEW, Bruce. Flora of China: Castanea [online]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b c d e f NIXON, Kevin C. Flora of North America. Castanea [online]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b HASSLER, M. Catalogue of life. Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World [online]. Naturalis Biodiversity Center, 2016. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Euromed Plantbase. Flora Europaea [online]. Berlin-Dahlem: Botanic Garden and Botanical Museum, 2006. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ PROCTOR, Michael; YEO, Peter; LACK, Andrew. The natural history of pollination. London: Collins, 1996. (anglicky)
- ↑ FAEGRI, K.; VAN DER PIJL, L. The principles of pollination ecology. [s.l.]: Pergamon Press, 1979. Dostupné online. ISBN 0-08-021338-3. (anglicky)
- ↑ Florius - katalog botanických zahrad [online]. [cit. 2019-03-09]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-08-15.
- ↑ Dendrologie online [online]. Dostupné online.
- ↑ a b KUNKEL, Gunther. Flowering trees in subtropical gardens. London: Dr. W. Junk b.v., Publishers, 1978. ISBN 978-94-009-9991-6. (anglicky)
- ↑ HEDRICK, U.P. (ed.). Sturtevant's edible plants of the world. [s.l.]: [s.n.], 1919. (anglicky)
- ↑ VAUGHAN, J.G.; GEISSLER, C.A. The New Oxford Book of Food Plants. [s.l.]: Oxford University Press, 2009. ISBN 978-0-19-954946-7. (anglicky)
- ↑ PRANCE, Ghillean; NESBITT, Mark. The cultural history of plants. [s.l.]: Routledge, 2005. (anglicky)
- ↑ a b WAGERFUHR, R. Dřevo. Obrazový lexikon. Praha: Grada Publishing, 2002. ISBN 80-247-0346-7.
- ↑ GRANDTNER, Miroslav M. Dictionary of trees. Volume 1. North America. [s.l.]: Elsevier, 2005. ISBN 0-444-51784-7. (anglicky)
- ↑ a b LITTLE, Elbert L. Important forest trees of the United States. [s.l.]: Forest Service USDA, 1978. (anglicky)
- ↑ THALER, Kylie et al. Bach Flower Remedies for psychological problems and pain: a systematic review [online]. 2009. (anglicky)
- ↑ HATCH, Laurence C. Cultivars of woody plants. Volume I A-G. Raleigh, USA: TCR Press, 2007. ISBN 978-0-9714465-0-2. (anglicky)
- ↑ BRICKELL, Christopher (ed.). Encyclopedia of plants & flowers. [s.l.]: American Horticultural Society, 2011. Dostupné online. ISBN 978-0-7566-6857-0. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu kaštanovník na Wikimedia Commons
Taxon Castanea ve Wikidruzích
Média použitá na této stránce
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Zeynel Cebeci, Licence: CC BY-SA 4.0
Sweet chestnut (Castanea sativa). Espiye - Giresun, Turkey.
Autor: Allot rené, Licence: CC BY-SA 3.0
Stockage de beau spécimen de châtaignier bordure de chemin.
Autor: Jim from Texas, USA, Licence: CC BY-SA 2.0
Fuzi Miao Corner Nut Mongers
Autor: Nicholas A. Tonelli from Northeast Pennsylvania, USA, Licence: CC BY 2.0
American chestnut (Castanea dentata) leaves along the Kunes Camp Trail, Clearfield County, within the Quehanna Wild Area of Moshannon State Forest.
American chestnuts were once among the most common forest trees in eastern North America. A blight early in the twentieth century eliminated most of the trees; however, the root systems continue to produce new growth. The young trees usually succumb to the blight before reaching maturity.
The American Chestnut Foundation and other organizations are working to develop a blight-resistant strain.Autor: Abrahami, Licence: CC BY-SA 3.0
Sweet Chestnut × Japanese Chestnut hybrid Castanea 'Bouche de Bétizac'
Plody kaštanovníku setého, lidově jedlého kaštanu, podzim 2008, Českomoravská vysočina
Autor: Gyorgy Csoka, Hungary Forest Research Institute, Bugwood.org, Licence: CC BY 3.0
oriental chestnut gall wasp Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu
Autor: Robert L. Anderson, USDA Forest Service, Licence: CC BY 3.0
chestnut blight or canker (Cryphonectria parasitica) chestnut tree bark perithecia.
Autor: Syp, Licence: CC0
Castanea sativa 'Aureomarginata' leaves
Autor: メルビル, Licence: CC BY-SA 3.0
Castanea crenata - Japanese Chestnut