Karakojunluská říše
Karakojunluská říše قراقویونلو
| |||||||
geografie
| |||||||
obyvatelstvo | |||||||
státní útvar | |||||||
kmenová konfederace s vládou monarchie | |||||||
měna: | akçe, tanka | ||||||
vznik: | |||||||
zánik: | |||||||
státní útvary a území | |||||||
|
Karakojunluská říše (ázerbájdžánsky Qara Qoyunlar, turkmensky Garagoýunly, též psáno jako Kara Koyunlu nebo Qara Qoyunlu) byla oghuzsko-turkickým státním útvarem v oblasti Blízkého východu, který v době svého největšího rozmachu zahrnoval území dnešní Arménie, Ázerbájdžánu, Iráku, východního Turecka a západního Íránu. Říše existovala v letech 1375 až 1468 a její konec přivodil rivalský, akkojunluský stát ze západu. Kromě toho, že zaujímá významné místo v historii ázerbájdžánského národa, státy karakojunluský a akkojunluský se neodmyslitelně podílely na historii a formování ázerbájdžánské státnosti.[1]
Historie
Karakojunluské državy byly zpočátku ve vazalském poměru k džalájirovskému sultanátu. Nezávislost získaly za vlády Kara Júsufa, který dovedl své armády k úspěšnému obsazení hlavního města Džalájirovců, Tabrízu. V roce 1400 utrpěly karakojunluské armády porážku od Tamerlána (Tímúra Lenka) a Kara Júsuf byl nucen k útěku do mamlúckého Egypta, kde ho přechodně internovali. Shromáždil nové vojsko, s nímž okolo roku 1406 získal zpět Tabríz a v roce 1410 dobyl i Bagdád.
Navzdory vnitřním konfliktům mezi potomky Kara Júsufa po roce 1420 a sílícímu ohrožení ze strany tímúrovské říše si karakojunluský stát svou celistvost udržel. Vládce Džahánšáh uzavřel na jistou dobu příměří se svým tímúrovským sokem, a třebaže dlouho nevydrželo, podařilo se mu anektovat východní část Iráku a pobřeží Arabského poloostrova, zatímco jeho protivník obsadil západní Írán. Ačkoli tehdy karakojunluská moc dosáhla vrcholu, vnitropoliticky se vyhrotily problémy Džahánšáha s jeho rebelujícími syny. Ti de facto kontrolovali Bagdád, odkud svého otce roku 1464 vypudili.
V roce 1466 se Džahánšáh pokusil získat zpět od akkojunluského vládce provincii Diyarbakır, podnik však skončil debaklem a sám Džahánšáh zahynul. Karakojunluská dynastie ztratila rychle vážnost u soupeřů a do roku 1468 její stát zanikl.
Galerie
karakojunluská miniatura z 15. století, nyní uložená v New Yorku
mauzoleum turkmenských emírů, kolorovaná kresba 1838
karakojunluské arabské písmo na hřbitově v Argavandu
Modrá mešita v Tabrízu
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kara Koyunlu na anglické Wikipedii.
- ↑ Gerhard doerfer, Turks in Iran, p. 248
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Karakojunluská říše na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
A Flag that represents the Ilkhanate of the Mongol Empire in the Catalan Atlas, a primary source created in 1375. Actual use of this flag by the Ilkhanate is not confirmed by other sources.
Autor: unknown, Licence: CC0
- Illustrated album leaf or single work; Codices
(c) vahemart, CC BY-SA 3.0
Vanotca, Mausoleum of Qara Yusuf, 2013.08.27
Kara Koyunlu (1407–1468).
Autor: Samhanin, Licence: CC BY-SA 3.0
Tamga of Bayandur (Aq Qoyunlu version)
Tour D´Erivan. Light yellowing in the lower margin. Hand-coloured. 14x9cm. Mounted.
Autor: Armen Manukov, Licence: CC BY-SA 3.0
Tento obrázek zobrazuje arménskou kulturní památku s identifikačním číslem