Karel Fiala (architekt)
Karel Fiala | |
---|---|
![]() | |
Narození | 29. listopadu 1862 Blatná ![]() |
Úmrtí | 3. dubna 1939 (ve věku 76 let) Praha ![]() |
Místo pohřbení | Břevnovský hřbitov (50°5′7″ s. š., 14°21′6″ v. d.) |
Povolání | architekt |
Manžel(ka) | Matylda Fuchsová |
Děti | Milada Feiglová (* 1893) František Fiala (1895–1957) |
Příbuzní | Theodor Fiala († 1923) – bratr |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karel Fiala (29. listopadu 1862 Blatná[1] – 3. dubna 1939 Praha) byl český architekt, který se především významně podílel na stavebně-historickém průzkumu, úpravách a dostavbě Pražského hradu a některých dalších památek.[2]
Životopis
V roce 1877 jako patnáctiletý odešel studovat do Vídně, kde v roce 1881 absolvoval Vyšší průmyslovou školu stavební (Erste österreichische höhere Baugewerbeschule). Svou stavitelskou praxi začínal jako kreslič plánů pro stavební firmu Buldr a Štěrba, která se podílela na dokončování a výzdobě kostela sv. Cyrila a Metoděje v Karlíně. Tehdejší karlínský kaplan Ferdinand Josef Lehner jej doporučil architektu Josefu Mockerovi, který již od roku 1873 řídil práce Jednoty pro dostavbu chrámu sv. Víta na Pražském hradě. V roce 1886 zaměstnal Karla Fialu ve své projekční kanceláři, kde zaměřoval a kreslil detaily architektury pražského chrámu sv. Víta, chrámu sv. Barbory v Kutné Hoře a kostela sv. Bartoloměje v Kolíně. Fiala se podílel také na projektu regotizace hradu Karlštejna.[3]
Po vykonání stavitelské zkoušky v roce 1890 se Karel Fiala několik let věnoval samostatné stavitelské činnosti ve firmě Karel Fiala & Ferdinand Korb, která se podílela na úpravách několika činžovních domů (např. dům V Bílém domku ve Všehrdově ulici v Praze na Újezdě),[4] ale také na projektu rekonstrukce kostela sv. Apolináře. V roce 1905 postavil Karel Fiala pro svého bratra Teodora Fialu, hostinského a řezníka v Blatné, výletní restauraci nazývanou Vila Fiala nebo také Krčkovna, která je od roku 2019 památkově chráněna.[5] Fiala v Blatné stojí i za návrhem podoby školy, radnice a spořitelny.[6] Současně se Karel Fiala dále zabýval průzkumem a dokumentováním stavebních památek. V kostele Panny Marie pod Řetězem v Praze na Malé Straně odkryl a zdokumentoval románskou část stavby a navrhl regotizaci kostela. Pro rodnou Blatnou vyprojektoval opravu kostela Nanebevzetí Panny Marie (ta se pak kvůli vypuknutí první světové války nerealizovala). Za plány dostavby kostela Panny Marie Sněžné v Praze, kostela Nanebevzetí Panny Marie v Blatné a rekonstrukce kaple Božího Těla na pražském Karlově náměstí získal na výstavě architektury a inženýrství v Praze roku 1898 zlatou medaili; brzy poté byl jmenován členem pražské městské uměleckohistorické komise.
Když v roce 1899 zemřel Josef Mocker a jeho funkci hlavního architekta pražského hradu převzal Kamil Hilbert, začal Karel Fiala opět pracovat pro Jednotu pro dostavbu chrámu sv. Víta a zvýšil se i jeho zájem o průzkum historických staveb na pražském hradě. Zaměřil se zejména na jeho nejstarší části, především Starý královský palác. Jeho činnost, kombinující přesné zaměření staveb, kresebnou dokumentaci i práci s archivními prameny, je považována za jeden z počátků odborných postupů označovaných jako stavebně-historický průzkum.[3][7][8]
Po rezignaci Kamila Hilberta na funkci hlavního architekta dostavby chrámu sv. Víta a stavebních úprav pražského hradu byl v roce 1920 Karel Fiala pověřen funkcí stavitele pražského hradu. Zároveň ale vytvořil prezident Masaryk také úřad architekta pražského hradu, kterým se stal slovinský architekt Jože Plečnik. Ve spolupráci Plečnika s Fialou se objevily neshody, jejichž příčinou mohly být odlišné představy o péči o hradní areál. Zatímco Plečnik navrhoval především úpravy v moderním stylu, památkář Fiala usiloval o konzervaci a rekonstrukci této památky. Od roku 1924 byly proto Plečnikovi (a po jeho odchodu v roce 1936 Pavlu Janákovi) svěřeny úpravy novějších částí, kdežto Fiala se zaměřil na průzkum a rekonstrukci nejstarších částí. Při opravách dbal i na dodržování technologií, co nejvíce blízkých původním historickým postupům. Také proto je oceňován jako jeden ze zakladatelů moderní památkové péče.[3]
Krátce po odchodu do penze v roce 1939 Karel Fiala zemřel, pohřben je na břevnovském hřbitově.
Rodinný život
S manželkou Matyldou roz. Fuchsovou (* 1868)[9] se oženil v květnu roku 1891;[10] žili v Praze[11] a měli spolu dceru Miladu (* 1893)[12] a syna Františka (1895–1957),[13] který byl žákem Jana Kotěry a Josefa Gočára a byl rovněž úspěšným stavitelem.
Dílo
- Vila Fiala, Blatná, 1905
- Radnice, Blatná
- Spořitelna, Blatná
- Základní škola J. A. Komenského, Blatná
Galerie
ZŠ J. A. Komenského, Blatná
Vila Fiala, Blatná, 1905
Radnice, Blatná
Odkazy
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu farnost Blatná
- ↑ Fiala, Karel, 1862-1939 - Bibliografie dějin Českých zemí. biblio.hiu.cas.cz [online]. [cit. 2020-06-02]. Dostupné online.
- ↑ a b c VILA FIALA / KRČKOVNA [online]. [cit. 2020-06-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-10-04.
- ↑ dům V Bílém domku - Památkový Katalog. pamatkovykatalog.cz [online]. [cit. 2020-06-02]. Dostupné online.
- ↑ dům (vila Fiala) - Památkový Katalog. pamatkovykatalog.cz [online]. [cit. 2020-06-02]. Dostupné online.
- ↑ Podzim s architektem Karlem Fialou [online]. krckovna.cz [cit. 2021-10-05]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-10-05.
- ↑ Český svět, Datum vydání 20.10.1927 č.5, Karel Fiala - archeologické výzkumy a konzervační práce ve starém paláci na hradě pražském
- ↑ Český svět, Datum vydání 27.10.1927 č.6, , Karel Fiala - archeologické výzkumy a konzervační práce ve starém paláci na hradě pražském
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu Matyldy Fuchsové farnost Nejdek
- ↑ Matriční záznam o sňatku Karla Fialy s Matyldou Fuchsovou farnost Nejdek
- ↑ Archivní katalog. katalog.ahmp.cz [online]. [cit. 2020-06-02]. Dostupné online.
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu Milady Fialové farnost při kostele sv.Tomáše na Malé Straně v Praze
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu Františka Fialy farnost při kostele P. Marie Vítězné na Malé Straně v Praze
Literatura
- FIALA, Karel. Hrad pražský v době románské. 1. vyd. Praha: Společnost přátel starožitností čsl., 1933. 19 s. Dostupné online.
- SEKERA, Jiří. Architekt Karel Fiala. 1. vyd. Blatná: Město Blatná, 2017. 43 s. ISBN 978-80-270-3255-6.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Karel Fiala na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Karel Fiala (architekt)
- Karel Fiala v informačním systému abART
Média použitá na této stránce
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Autor: Pa.cernochova, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Krabat77, Licence: CC BY-SA 3.0
Blatná - radnice, tř. T. G. Masaryka 322.
Architekt Karel Fiala (1862-1939)
Autor: David Paloch (Caroig), Licence: CC BY-SA 2.5
The school of Comenius in Blatná (CZE)