Karel Jan z Lobkowicz
Karel Jan princ z Lobkowicz | |
---|---|
![]() Princ Karel Jan Lobkowicz jako místodržitel v Tyrolsku (1860) | |
Doživotní člen rakouské Panské sněmovny | |
Ve funkci: 20. ledna 1869[1] – 26. září 1879 | |
Místodržitel v Tyrolsku | |
Ve funkci: 24. července 1861 – 25. října 1866 | |
Předchůdce | arcivévoda Karel Ludvík |
Nástupce | Karel hrabě Coronini-Cronberg |
Moravský zemský hejtman | |
Ve funkci: 1. srpna 1860 – 11. srpna 1860 | |
Předchůdce | Leopold hrabě Lažanský z Bukové |
Nástupce | Anton hrabě Forgách |
Místodržitel v Dolním Rakousku | |
Ve funkci: 1858 – 1860 | |
Předchůdce | Joseph Wilhelm baron Emigner |
Nástupce | Anton baron Halbhuber |
Zemský prezident v Salcburku | |
Ve funkci: 1852 – 1855 | |
Předchůdce | Jan Bedřich hrabě z Herbersteinu |
Nástupce | Otto František hrabě z Fünfkirchenu |
Narození | 24. listopadu 1814 Praha ![]() |
Úmrtí | 26. září 1879 (ve věku 64 let) Salcburk ![]() |
Místo pohřbení | Lobkowiczká hrobka v kostele sv. Václava u kapucínů v Roudnici nad Labem |
Choť | (1856) Julie z Redwitz-Wildenrothu (1840–1895) |
Rodiče | Josef František Maxmilián z Lobkowicz a Marie Karolína ze Schwarzenbergu |
Příbuzní | Ferdinand Josef z Lobkowicz, Gabriela z Auerspergu, Jan Nepomuk Karel z Lobkovic, Anna z Lobkovic, Josef František Karel z Lobkovic, Marie Eleonora z Windisch-Graetze a Ludvík Jan Karel z Lobkovic (sourozenci) |
Profese | politik a státní úředník |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karel Jan Josef princ z Lobkowicz (německy Karl / Carl Johann Joseph Prinz von Lobkowicz; 24. listopadu 1814 Praha – 26. září 1879 Salcburk) byl český šlechtic z roudnické linie knížecí rodiny Lobkoviců. Po univerzitních studiích vstoupil do služby ke státním úřadům, nejprve působil v Čechách a na Moravě, poté řadu let v rakouských zemích. Nakonec byl místodržitelem v Dolním Rakousku (1858–1860) a Tyrolsku (1861–1866). Po odchodu do výslužby získal doživotní členství v Panské sněmovně (1869).[2]
Životopis
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Lobkowitz-fuerstliches-Wappen.png/220px-Lobkowitz-fuerstliches-Wappen.png)
Pocházel ze staré české rodiny Lobkoviců, narodil se v Praze jako nejmladší syn knížete Josefa Františka Maxmiliána z Lobkowicz (1772–1816) z roudnické větve a jeho manželky Marie Karolíny, princezny ze Schwarzenbergu (1775–1816).[3], jako syn knížete užíval celoživotně titul prince.[pozn. 1][4] Vystudoval práva a v roce 1836 vstoupil do státních služeb u zemského gubernia v Čechách. Po několika letech přesídlil na Moravu, kde byl krajským komisařem v Olomouci (1840–1841) a guberniálním tajemníkem v Brně (1841–1844). Od roku 1844 působil znovu v Praze a v roce 1847 byl jmenován dvorním radou u dvorského kancléřství ve Vídni. V revolučním roce 1848 byl penzionován, ale již v roce 1849 byl povolán do zemské správy ve Štýrsku a stal se krajským prezidentem ve městě Bruck an der Mur.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Karel_Jan_Lobkowicz_%282%29.jpg/220px-Karel_Jan_Lobkowicz_%282%29.jpg)
V letech 1852–1855 zastával funkci zemského prezidenta ve vévodství Salcburk,[5] kde získal popularitu svým působením v charitě nebo aktivitami při založení salcburské spořitelny.[6] V roce 1856 po uzavření sňatku vystoupil ze státních služeb, ale ještě téhož roku byl znovu povolán. V době Bachova absolutismu byl v letech 1856–1858 sekčním šéfem na ministerstvu vnitra a v roce 1857 byl jmenován c. k. tajným radou.[7] V letech 1858–1860 byl místodržitelem v Dolním Rakousku[8] a k 1. srpnu 1860 byl jmenován zemským hejtmanem na Moravě, tohoto úřadu se ale vzdal již po několika dnech.[9] Nakonec byl v letech 1861–1866 místodržitelem v Tyrolsku.[10] Zde se mu přes odpor konzervativní frakce v tyrolském zemském sněmu podařilo prosadit řadu změn především v oblasti zemědělství, zasloužil se také o organizaci domobrany a omezení zaměstnávání dětí v továrnách.[11] V roce 1866 ze zdravotních důvodů odešel do výslužby.
Za zásluhy byl nositelem Leopoldova řádu (1854) a Řádu železné koruny (1863).[12] Při odchodu do penze obdržel čestné občanství v Innsbrucku (1866). V roce 1869 byl jmenován doživotním členem rakouské Panské sněmovny.
V roce 1856 se oženil s baronkou Julií von Redwitz-Wildenroth (1840–1895), která se později stala c. k. palácovou dámou a dámou Řádu hvězdového kříže.[13] Manželství zůstalo bez potomstva.
Princ Karel Jan zemřel na zámku Hernau v Salcburku ve věku 64 let. Pohřben byl v rodové hrobce kapucínského kláštera v kostele sv. Václava v Roudnici nad Labem.[14]
Jeho staršími bratry byli kníže Ferdinand Lobkowicz (1797–1868), princ Jan Nepomuk Karel z Lobkowicz (1799–1878), zakladatel křimické rodové linie a princ Josef František Karel z Lobkowicz (1803–1875), c. k. generál jezdectva a zakladatel dolnobeřkovické rodové linie. Díky sňatkům sester měl i blízké vazby na další významné osobnosti, jeho švagry byli například hrabě František Arnošt Harrach nebo kníže Ferdinand Leopold Pálffy-Daun. Přes svou matku byl také bratrancem rakouského ministra zahraničí prince Felixe Schwarzenberga a pražského arcibiskupa Bedřicha Schwarzenberga.
Odkazy
Poznámky
- ↑ Jako princ měl nárok na oslovení Jeho Jasnost a díky tomu v řadě starších literárních pramenů býval nesprávně uváděn s titulem knížete
Reference
- ↑ Karel Jan z Lobkowicz na webu rakouského parlamentu dostupné online
- ↑ Ottův slovník naučný, XVI. díl; Praha, 1900 (reprint 1999); s. 227 ISBN 80-7185-237-6
- ↑ Rodokmen rodu Lobkowiczů dostupné online
- ↑ Hof und Staats-Handbuch des Kaiserthumes Österreich: Für das Jahr 1866, Vídeň, 1866; s. 129 dostupné online
- ↑ Přehled představitelů státní správy v Salcburském vévodství na webu worldstatesmen dostupné online
- ↑ KINDERFREUND, Carl Joseph: Das Fürstenhaus Lobkowitz, Praha, 1860; s. 29–30 dostupné online
- ↑ Hof- und Staats-Handbuch der Österreichisch-Ungarischen Monarchie: für das Jahr 1878; Vídeň, 1878; s. 185 dostupné online
- ↑ Přehled představitelů státní správy v Dolním Rakousku na webu worldstatesmen dostupné online
- ↑ Přehled představitelů státní správy na Moravě na webu worldstatesmen dostupné online
- ↑ Přehled představitelů státní správy v Tyrolsku na webu worldstatesmen dostupné online
- ↑ Princ Karel Jan Lobkowicz in: Österreichisches Biographisches Lexikondostupné online
- ↑ Hof- und Staats-Handbuch der Österreichisch-Ungarischen Monarchie: für das Jahr 1878; Vídeň, 1878; s. 67, 82 dostupné online
- ↑ Rodina Lobkowiczů in: Gothaischer genealogischer Hofkalender 1878; Gotha, 1878; s. 139 dostupné online
- ↑ Místo pohřbení Karla Jana Lobkowicze dostupné online
Externí odkazy
Média použitá na této stránce
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Princ Karel Jan Josef z Lobkowicz (1814–1879), c. k. tajný rada, člen rakouské Panské sněmovny, místodržitel v Dolním Rakousku a Tyrolsku
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Princ Karel Jan Josef Lobkowicz (1814–1879), c. k. tajný rada, doživotní člen rakouské Panské sněmovny, místodržitel v Dolním Rakousku a Tyrolsku
(Mittleres) Wappen des fürstlichen Hauses Lobkowitz.