Karel Josef Beneš
PhDr. Karel Josef Beneš | |
---|---|
![]() | |
Narození | 21. února 1896 Královské Vinohrady ![]() |
Úmrtí | 27. března 1969 (ve věku 73 let) Rožmitál pod Třemšínem ![]() |
Místo pohřbení | Rožmitál pod Třemšínem |
Alma mater | Přírodovědecká fakulta Univerzity Karlovy |
Povolání | spisovatel, autor sci-fi, knihovník a scenárista |
Manžel(ka) | Ervína Brokešová |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karel Josef Beneš (21. února 1896 Královské Vinohrady[1] – 27. března 1969 Rožmitál pod Třemšínem) byl český spisovatel a scenárista. Byl autorem historických děl, psychologických románů a také autorem filmových scénářů. Publikoval taktéž články o hudbě.
Používal pseudonymy: Karel Beneš, Karel Beneš-Jizerský, K. Jizerský, K. J.
Život
Narodil se v rodině lékaře Karla Beneše z Královských Vinohrad.[1] V roce 1915 absolvoval klasické gymnázium v Praze. Poté narukoval jako voják do první světové války. Byl těžce zraněn a jako invalida propuštěn do civilu. Studoval přírodní vědy, filosofii, dějiny hudby a medicínu. Studium zakončil doktorátem na lékařské fakultě v roce 1921.[2] Poté pracoval jako úředník Univerzitní knihovny (1921–1938) a poté jako ředitel Státní pedagogické knihovny Komenského.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Karel.Josef.Benes.%281896-1969%29.Kaznice.Ebrach.1944.gif/260px-Karel.Josef.Benes.%281896-1969%29.Kaznice.Ebrach.1944.gif)
V letech 1934–1937 souběžně řídil vydavatelskou činnost nakladatelství Družstevní práce. V dubnu 1939 se zapojil do odbojové činnosti Petičního výboru Věrni zůstaneme. V prosinci 1941 byl zatčen a odsouzen k trestu 7 let káznice (postupně věznice: Pankrác, Terezín, Gollnow, Ebrach, Straubing). Za svou odbojovou činnost byl vyznamenán Československým válečným křížem 1939.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6b/Benes_brokesova_dum_rozmital.jpg/220px-Benes_brokesova_dum_rozmital.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/aa/Pametni_deska_kj_benes.jpg/220px-Pametni_deska_kj_benes.jpg)
Jeho manželkou byla houslová virtuoska Ervína Brokešová (1900–1987), se kterou se oženil 4. července 1925.[3]
Po konci války byl úředníkem Státního úřadu plánovacího a rovněž pracoval pro film. Od roku 1950 se uchýlil do Rožmitálu pod Třemšínem, kde zemřel; zde je také s manželkou Ervínou pohřben.[4]
Dědictví manželů Benešových ve výši 1 660 000 Kč bylo po smrti Ervíny Brokešové poukázáno Svazu československých spisovatelů a mělo být použito ke zřízení Ceny K. J. Beneše pro podporu mladých autorů. Cena nebyla nikdy udělena a peníze zmizely.[5]
Dílo
Prózy
- Děvče s květinami (1921), sbírka povídek z běžného života vydaná pod pseudonymem Karel Beneš - Jizerský
- Dobrý člověk (1925), román o cestě hudebně nadané dívky za slávou
- Kov hovoří (1926), sbírka povídek
- Nesmrtelní se setkávají (1928), román, fantaskní faustovský příběh zařazovaný kvůli použití motivu nesmrtelnosti také do sci-fi literatury
- Ozáření lidé (1929), román o lidech, kteří se snaží žít jinak, než je běžné
- Uloupený život (1935), román o ženě, která záviděla své sestře její život, a nyní se může po její tragické smrti vydávat za ni, protože je její navlas podobné dvojče
- Vítězný oblouk (1937), román vykreslující společenskou situaci českého maloměsta
- Kouzelný dům (1939), román, kde hlavní hrdinkou je žena, které se po nehodě pozvolna vrací paměť
- Červená pečeť (1940), román o umělecké cestě české houslové virtuosky, inspirováno životem manželky Ervíny
- Rudá v černé (1947), tři novely (Jejich pravá tvář, Past a Čtyři dny) varující před německým fašismem a militarismem
- Ohnivé písmo (1950), román z posledních dnů nacistického Německa a prvních dnů po jeho kapitulaci, jádrem jehož děje jsou dramatické chvíle vězňů, vracejících se z koncentračních táborů
- Mezi dvěma břehy (1950), román, první část trilogie o událostech roku 1848, ve které je vylíčeno střetávání různých proudů v českém politickém životě předcházejících revolučním bouřím
- Rodný hlas( 1953), román z doby okupace ukazující odlišný postoj českého dělnictva a české buržoasie k okupantům a k válečnému dění
- Studentský hrdina (1956), román pro mládež, obraz z bouřlivého roku 1848
- Dračí setba (1957), román, druhá část trilogie o událostech roku 1848 líčící životní osudy a politickou činnost výrazné osobnosti J. V. Friče a dalších představitelů studentského pokrokového hnutí
- Setkání v Karlových Varech (1959), román o mladé herečce, vyrůstající v rodině vysokého úředníka v západním Německu, která se při návštěvě Karlových Var dozví o svém českém původu i o tom, že byla jako děcko zavlečena gestapem do Německa na převychování a která se setká se svou skutečnou matkou
- Útok (1963), román, závěrečný svazek trilogie o událostech roku 1848 jejíž děj je soustředěn kolem frankfurtského sněmu a pražského červnového povstání
- Cesta do neznáma (1973), posmrtně vydaný román o životě německého komunisty za druhé světové války
Literatura faktu
- Rok 1848 v projevech současníků 1932, rozšířené vydání 1948, sborník, který Beneš uspořádal
Libreto
- Plameny 1932 – libreto k tragikomické opeře Ervína Schulhoffa,
Souborné vydání
- Dílo Karla Josefa Beneše, nedokončeno, vyšlo pouze 5 svazků, Praha, Československý spisovatel, 1957–1961
Novinářská činnost
- V letech 1928-1931 pravidelně přispíval do Přítomnosti[6]
Filmové adaptace
- Kouzelný dům, Československo 1939, režie Otakar Vávra
- Stolen Life, Velká Británie, 1939, režie Paul Czinner, podle románu Uloupený život
- A Stolen Life, USA, 1946, režie Curtis Bernhardt, podle románu Uloupený život
- Past, Československo 1950, režie Martin Frič
- Hra o život, Československo 1956 námět a spolupráce na scénáři, režie Jiří Weiss, podle románu Rodný hlas
Rozhlasové adaptace
- 1938 K. J. Beneš - Václav Sommer: Uloupený život. Scénář a režie Václav Sommer. Hudba Miroslav Ponc.Zvuk Brettschneider. Dramaturg Vladimír Müller. Osoby a obsazení: Sylva/Marta (Sylva Kleinová). Dále účinkují Rudolf Deyl I., Vítězslav Boček, Otomar Korbelář, Anna Letenská a jiní. Premiéra 3. 3. 1938 (Praha I., 20:25 - 21:55 h.). "{S. Kleinová} od uštěpačné a tiše zatrpklé Martininy osamělosti jakoby se stále více nořila do proudu života, nabírala zkušeností, životní plnosti a lidsky vřelého a opravdového tónu. (...) Divně působily hlasy mrtvé Sylvy ze záhrobí, které technickým zkreslením zněly jak v polámaném telefonu." (Svět mluví, roč. 7, čís. 5.)[4]
- 1939 K. J Beneš: Das geraübte Leben. Překlad Julius Mader. Natočeno 1939.[5]
- 1946 K. J. Beneš: Uloupený život. Hudba Karel Reiner. Režie Miloslav Jareš. Osoby a obsazení: Martina Oličová (Blanka Waleská), Sylva Oličová (Milada Matysová), Antonín Olič, ředitel banky (Vojta Plachý-Tůma), Fanny, teta Oličových (Otýlie Beníšková), Cilka, panská (Jiřina Krejčová), Jakub, sluha u Oličů (Karel Šott), docent Vladimír Toman (Felix le Breux), Otto Karal, posluchač techniky (Bedřich Kubala), ředitel Toman (Rudolf Hrušínský nejstarší), kněz (Karel Třešňák), Pauliac (Boleslav Prchal), lékař (František Holar), komisař (Karel Pavlík), ošetřovatelka (Jaroslava Drmlová), vrátný (Robert Ford), hlasy (Vítězslav Vejražka, Jana Mikulová, František Hrubý). Natočeno 1946. Premiéra 22. 3. 1946 (Praha I., 21:00 - 22:30 h.).[6]
- 1997 Šárka Kosková: Uloupený život. Pětidílná rozhlasová dramatizace na motivy stejnojmenného románu. Dramaturgie Jana Paterová. Režie Markéta Jahodová. Osoby a obsazení: Martina (Vanda Hybnerová), Karal (Zdeněk Hruška), Otec (Jiří Zahajský), Cilka (Simona Vrbická), Teta Fany (Marie Marešová), Rauchberger (Bořivoj Navrátil), Andersen (Pavel Pípal), Muž (Jiří Havel), Žena (Marie Spurná), Jiný muž (Oscar Gottlieb), Jiná žena (Jaroslava Obermaierová), Erlebach (Ilja Racek), hlasy (Simona Vrbická, Jana Drbohlavová a Jitka Škápíková), kameloti (Roman Peterka, Ivo Theimer a Marek Epstein). [7]
Odkazy
Reference
- ↑ a b Matriční záznam o narození a křtu Karla Beneše farnosti při kostele sv. Ludmily na Vinohradech
- ↑ ADAMOVIČ, Ivan; NEFF, Ondřej. Slovník české literární fantastiky a science fiction. Praha: R3, 1995. ISBN 80-85364-57-3. Kapitola Karel Josef Beneš, s. 35.
- ↑ Matrika oddaných Vinohrady sv. Alois 1920-1925, s.384 (snímek 390) [1]
- ↑ Průvodce Okolo Brd: Rožmitál pod Třemšínem: Benešovi[2] Archivováno 11. 3. 2016 na Wayback Machine.
- ↑ FRYŠ, Josef. Dvanáct osudů čtyř staletí. Příbram: vlastní náklad, 2008. 288 s. ISBN 978-80-254-3128-3. Kapitola Ervína Brokešová, s. 140.
- ↑ Např. 20.8.1930, s.518 Reforma profesorů[3]
- ↑ Karel Josef Beneš: Uloupený život[nedostupný zdroj] na stránkách Českého rozhlasu
Literatura
- Čeští spisovatelé 20. století. Praha: Československý spisovatel, 1985. S. 29–31.
- Dějiny české literatury. IV. Literatura od konce 19. století do roku 1945 / hlavní redaktor Jan Mukařovský. 1. vyd. Praha: Victoria Publishing, 1995. 714 s. ISBN 80-85865-48-3. S. 608.
- HÁJKOVÁ, Alena; TAXOVÁ, Eva. heslo Karel Josef Beneš. In: Vladimír Forst, a kol. Lexikon české literatury : osobnosti, díla, instituce. 1. A-G. Praha: Academia, 1985. ISBN 80-200-0797-0. S. 189–190.
- TOMEŠ, Josef, a kol. Český biografický slovník XX. století : I. díl : A–J. Praha ; Litomyšl: Paseka ; Petr Meissner, 1999. 634 s. ISBN 80-7185-245-7. S. 80.
- Brokešová, Ervína. Ty a já: deník. První vydání. V Praze: Československý Kompas, 1947. 281-[II] s. Knižnice Umělci o sobě a o všem; sv. 16.
Externí odkazy
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Karel Josef Beneš
- Karel Josef Beneš ve Slovníku české literatury po roce 1945
- Karel Josef Beneš a Ervína Brokešová - Benešová Archivováno 11. 3. 2016 na Wayback Machine. na stránkách společnosti PROSTOR - architektura, interiér, design
- Karel Josef Beneš ve Filmové databázi
- Karel Josef Beneš v Internet Movie Database (anglicky)
Média použitá na této stránce
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Karel Josef Benes (1896-1969), český spisovatel a scenárista
Trestanecká fotografie Karla Josefa Beneše z káznice Ebrach ze dne 5. prosince 1944.
PhDr. Karel Josef Beneš (* 21. února 1896, Praha – 27. března 1969, Rožmitál pod Třemšínem) český spisovatel a scenárista. Autor historických děl, psychologických románů a také autor filmových scénářů. Publikoval taktéž články o hudbě.
Po okupaci Československa se Karel Josef Beneš (* 21. února 1896, Praha – 27. března 1969, Rožmitál pod Třemšínem) a jeho žena Ervína Brokešová (* 27. ledna 1900, Praha – 19. října 1987, Rožmitál pod Třemšínem) zapojili (v dubnu 1939) do ilegální odbojové činnosti v organizaci Petiční výbor Věrni zůstaneme (PVVZ). Karel Josef Beneš byl v prosinci 1941 zatčen. Jeho žena pak absolvovala řadu výslechů. Navzdory tomu pokračovala v odbojové činnosti pod krycím jménem Foška jako spojka mezi Prahou a Rožmitálem. Mimo to se pokoušela navštěvovat vězněného manžela, aby mu ulehčila jeho věznění. Podařilo se jí proniknout i na soudní řízení v Drážďanech v roce 1944, kde byl jejímu muži původně navrhován trest smrti. Nakonec byl odsouzen k sedmi letům žaláře (postupně věznice: Pankrác, Terezín, Gollnow, Ebrach, Straubing). Z nacistického vězení se šťastně vrátil v květnu 1945. Za svou odbojovou činnost byl Karel Josef Beneš vyznamenán Československým válečným křížem 1939.Autor: Lucie Voříšková, Licence: CC BY-SA 4.0
Dům Ervíny Brokešové a K. J. Beneše v Rožmitále pod Třemšínem v ulici Klikova
Autor: Lucie Voříšková, Licence: CC BY-SA 4.0
Pamětní deska Karla Josefa Beneše na jeho domě v Rožmitále pod Třemšínem