Karpatští Němci
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e8/Skkadeplaque.jpg/220px-Skkadeplaque.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b6/Nemeck%C3%A1_n%C3%A1rodnos%C5%A5_2001.png/220px-Nemeck%C3%A1_n%C3%A1rodnos%C5%A5_2001.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Nemci_1900.png/220px-Nemci_1900.png)
Karpatští Němci nebo Karpatoněmci (německy Karpatendeutsche), též Mantáci (německy Mantaken), je označení Němců, obývajících území někdejších Horních Uher (dnešního Slovenska a Zakarpatské Ukrajiny), ale též rumunského Banátu, a přistěhovavších se na toto území mezi 12. a 15. stoletím. Po skončení druhé světové války byla většina Mantáků odsunuta do Německa.
Na území dnešního Slovenska sídlili Mantáci zejména v Bratislavě, na středním Slovensku (tzv. Hauerland a Horní Nitra) a na Spiši.
Původ
Pojem „Karpatští Němci“ zavedl historik Raimund Friedrich Kaindl, který se věnoval problematice dějin Němců v Uhersku. Poměrně přesně vymezuje toto obyvatelstvo od jiných německých enkláv v Uhersku, zejména v Sedmihradsku.
Němci se dostali do Uher zejména v procesu znovuosídlení země vylidněné po mongolském vpádu do Uher v letech 1241–1242. Německá kolonizace přinesla do Uherska vznik měst na základě magdeburského městského práva a Němci patřili k měšťanům prakticky všech měst. V 16. století přišla do Uher další vlna německé kolonizace, již tvořili tzv. habáni.
Na území dnešního Slovenska osídlili Němci tři hlavní cílové oblasti:
- 1. Bratislava
- 2. Střední Slovensko (Hauerland, Horní Nitra)
- 3. Spiš
- 2. Střední Slovensko (Hauerland, Horní Nitra)
Spišští Sasové
Pro karpatoněmecké obyvatelstvo ve Spiši se vžil také nesprávný název Spišští Sasové. Na základě lingvistické analýzy se však zjistilo, že kolonisté původně přišli z oblasti středního Franska (okolí řek Rýn a Máza), a ne ze Saska. Pojmenování pravděpodobně vzniklo v období, kdy se Němcům na Slovensku obecně říkalo Sasové.[1]
Politická angažovanost
Karpatští Němci se během 1. poloviny 20. století intenzivně politicky angažovali. V rámci komunity existovaly dva základní politické proudy. Jeden z nich byl orientován spíše na uherskou politickou tradici. Spolupracoval proto spíše se stranami maďarské menšiny a podporoval autonomii Slovenska. Tento směr reprezentuje Spišská německá strana. Druhý proud byl orientován více protimaďarsky, s poukazem na potlačování německého jazyka a kultury v Uhersku před rokem 1918. Jeho představitelem je Karpatoněmecká strana. Snahu spojit všechny německé politické proudy na východě Československa počátkem 30. let 20. století vyvíjela Německá lidová strana.[2]
Koncem 30. let 20. století převládla Karpatoněmecká strana (tehdy již coby sesterská organizace Sudetoněmecké strany). S nástupem autonomistů na Slovensku během druhé republiky byla zřízena Německá strana s vůdcem Franzem Karmasinem a nacionálně socialistickou orientací, coby výlučný reprezentant německé menšiny na autonomním Slovensku a později i během Slovenského štátu.[3][4]
Karpatští Němci v Přerově
Karpatští Němci z rumunského Banátu cestovali po skončení druhé světové války do staré vlasti. Vlak zastavil na nutnou dobu v Přerově.
Podrobněji viz článek Masakr na Švédských šancích.
Odkazy
Reference
Literatura
- Kaindl, R. F.: Geschichte der Deutschen in den Karpatenländern, 3 zväzky, 1907–11
Související články
Externí odkazy
- Karpatskoněmecký spolek na Slovensku (slovensky)
- Die Karpatendeutschen (německy)
- Soňa Gabzdilová: Německá komunita v životě slovenské společnosti 1938–1945 Archivováno 22. 8. 2008 na Wayback Machine. (slovensky)
- Manták není nadávka (slovensky)
- „karpatskí Nemci“ – heslo v Encyclopaedia Beliana, 2017 (slovensky)
Média použitá na této stránce
Autor: User:Pylambert, Licence: CC BY-SA 3.0
Plate in memory of the expelled Carpathian Germans on the Museum of Carpathian German Culture in Bratislava.
Autor: Mathias2010, Licence: CC BY-SA 3.0
Carpathian Germans of Slovakia, according Census 2001.