Kateřina Aragonská
Kateřina Aragonská | |
---|---|
královna Anglie | |
![]() Portrét z roku 1525 od Lucase Horenbouta | |
Korunovace | 24. červen 1509 |
Narození | 16. prosince 1485 Alcalá de Henares |
Úmrtí | 7. ledna 1536 (ve věku 50 let) nebo 1536 (ve věku 50–51 let) Kimbolton Castle |
Pohřbena | Peterboroughská katedrála |
Předchůdce | Alžběta z Yorku |
Nástupce | Anna Boleynová |
Manželé | I. Artur Tudor II. Jindřich VIII. Tudor |
Potomci | Marie I. Tudorovna |
Dynastie | Trastámarové |
Motto | Skromnost a oddanost |
Otec | Ferdinand II. Aragonský |
Matka | Isabela I. Kastilská |
Podpis | ![]() |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kateřina Aragonská (16. prosince 1485 Alcalá de Henares – 7. ledna 1536 zámek Kimbolton) byla anglická královna a první manželka Jindřicha VIII. Tudora. Byla dcerou katolických španělských králů Ferdinanda II. Aragonského a Isabely I. Kastilské. Po své matce byla také prapravnučkou anglického krále Eduarda III., neboť jejím prapradědečkem byl Jan z Gentu, jeden ze synů Eduarda III. Jejím životním heslem bylo Skromnost a oddanost (anglicky: Humble and Loyal).
Mládí a sňatek s princem z Walesu Arturem
Narodila se v arcibiskupském paláci v Alcalá de Henares u Madridu jako nejmladší z pěti dětí španělských panovníků Ferdinanda II. Aragonského a Isabely I. Kastilské. Už v roce 1489 byla uzavřena smlouva mezi anglickým a španělským dvorem o sňatku tehdy tříleté Kateřiny s teprve dvouletým následníkem anglického trůnu Arturem Tudorem, synem krále Jindřicha VII.
Kateřina Aragonská byla bílé pleti, plavovlasá a modrooká jako všichni z rodu Trastámarů, kteří pocházeli od anglické princezny Kateřiny z Lancesteru. V září roku 1501 opustila Španělsko a nastoupila cestu po moři za svým budoucím manželem. 14. listopadu 1501 se v Londýně konala svatba mezi patnáctiletou španělskou princeznou a o rok mladším Arturem. Po svatbě manželé pobývali na hradě Ludlow, který Arturovi jako princi z Walesu náležel. Krátce na to oba mladí manželé těžce onemocněli horečnatým onemocněním, patrně hemoragickou horečkou. Zatímco tělesně vyspělá Kateřina nemoc přestála, její drobný manžel jí podlehl a Kateřina se stala po čtyřech měsících manželství vdovou.
Manželství s Jindřichem VIII.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Michel_Sittow_002.jpg/220px-Michel_Sittow_002.jpg)
Kateřinin otec do té doby nevyplatil Jindřichovi VII. věno své dcery a nyní, když Kateřina ovdověla, odmítal je vyplatit tím spíš. Anglický král se ale nechtěl věna vzdát a Kateřina musela zůstat v Anglii. Bylo jí souzeno čekat, až doroste nový následník trůnu, o šest let mladší princ z Walesu Jindřich a ona se bude moci provdat za něj. Situace se ale pro Kateřinu nevyvíjela dobře. Když zemřela její matka Isabela Kastilská, rozhodl se Jindřich VII. najít pro svého syna vhodnější nevěstu, jelikož sňatek s Kateřinou už se mu nezdál tak výhodný. Kateřina se ocitla ve velmi nepříjemné situaci. Král jí sdělil, že od této chvíle nemá vůči ní žádné závazky a přestal jí poskytovat finanční podporu. Po čase dokonce odmítl dodávat na její malý soukromý dvůr také jídlo a finanční prostředky na vydržování služebnictva. Zoufalá Kateřina prosila v dopisech svého otce, aby jí finančně vypomohl.
Po dlouhém období nejistoty se situace obrátila v Kateřinin prospěch ve chvíli, kdy král Jindřich VII. 21. dubna 1509 zemřel. Trůnu se ujal jeho syn Jindřich VIII., který byl pevně rozhodnut vzít si za manželku právě Kateřinu, kterou již od dětství obdivoval. Navíc se v Evropě tehdy nenacházela jiná, stejně urozená nevěsta ve vhodném věku. Pro tento sňatek bylo však zapotřebí dispensu papeže, jelikož si Kateřina měla vzít bratra svého zemřelého manžela, což jinak nebylo přípustné. Papež Julius II. dispens udělil poté, co budoucí nevěsta prohlásila, že předchozí manželství nebylo naplněno. Král Jindřich VIII. si vzal Kateřinu za manželku 11. června 1509.
Kateřina byla v zemi oblíbená už jako princezna, proto poddaní s mladou královnu soucítili i v jejím dalším utrpení. V roce 1510 porodila mrtvé dítě, o rok později zemřel ani ne dvouměsíční syn, narozený 1. ledna 1511, princ Jindřich. Kateřina následně prodělala ještě několik potratů a porod dalšího mrtvého syna. V únoru 1516 nakonec přivedla na svět dceru Marii, pozdější královnu Marii I. V roce 1518 však Kateřina opět potratila.
Manželství bylo poměrně šťastné pro oba dva (s občasnými královými nevěrami) po dobu 18 let, dokud se král nezačal vážně zabývat problémem nutnosti mít mužského potomka, následníka trůnu, a zřejmým koncem královniny plodnosti. Bylo zřejmé, že od Kateřiny se již dědice nedočká, a proto se rozhodl vdovy po bratrovi zbavit. Papež se však postavil za Kateřinu a proti rozvodu. Kateřina se rozhodla bojovat za zachování svého manželství všemi prostředky a pomoc hledala u svého synovce, císaře Svaté říše římské a španělského krále Karla V., který byl v té době nejmocnějším panovníkem Evropy. Ten také vyvíjel tlak na papeže, aby rozvod v žádném případě nepovolil. Stejně silný tlak byl však na papeže činěn i ze strany anglického krále, za kterého vyjednával jeho kancléř, kardinál Thomas Wolsey. Jindřich VIII. tvrdil, že když si Kateřinu bral, nebyla již pannou, což znamená, že její první manželství s jeho bratrem Arturem Tudorem bylo naplněno a druhé manželství je tedy neplatné.
Královský rozvod a stáří
Dne 25. ledna 1533 se Jindřich VIII. tajně oženil se svou milenkou Annou Boleynovou. Sňatek s Kateřinou zrušil parlament 23. května 1533 a následně (údajně pod nátlakem) i anglické duchovenstvo bez souhlasu papeže. Dcera Marie se tak stala nemanželskou.
7. září 1533 nová královna Anna Boleynová Jindřichovi porodila dceru, pozdější anglickou panovnici Alžbětu I., a v březnu 1534 papež Klement VII. schválil Jindřichův rozvod s Kateřinou. Přesto byl panovníkův rozkol s římsko-katolickou církví již neodvratný a postupně se upevňovalo postavení anglikánské církve, jejíž hlavou se prohlásil sám král.
Kateřina Aragonská prožila nezáviděníhodný život plný útrap a nespravedlnosti. Až do konce bojovala o zajištění práv své dcery Marie. Zemřela 7. ledna 1536 na zámku Kimbolton.
Syna, pozdějšího Eduarda VI., se král dočkal ze svazku s Janou Seymourovou. Eduard však zemřel v šestnácti letech. Na anglický trůn pak nastoupila Kateřinina dcera jako královna Marie I.
Smrt, pohřeb a hrob
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Tomb_of_Catherine_of_Aragon_at_Peterborough_Cathedral%2C_Cambridgeshire%2C_UK.jpg/265px-Tomb_of_Catherine_of_Aragon_at_Peterborough_Cathedral%2C_Cambridgeshire%2C_UK.jpg)
- Kateřina zemřela v osamění, ale pod kontrolou svého osobního lékaře Ferdinanda de Victoria, který dal její tělo pitvat a ostatky balzamovat. Ukázalo se, že její srdce je zčernalé. Dlouho se za příčinu smrti označovala otrava (z rukou Anny Boleynové či samotného krále). Nynější experti se domnívají, že to byla rakovina, o níž se tehdy příliš nevědělo; ostatně o 23 let později Kateřinina dcera Marie patrně rovněž zemřela na rakovinu.
- Místo pohřbu v opatství Petersborough zvolil král Jindřich VIII., ten také pohřeb zaplatil a vybral loajálního řečníka, sám se však pohřbu princezny vdovy z Walesu nezúčastnil. Procesí 600 černě oděných žen organizovala neteř krále Jindřicha VIII. Eleanor Brandonová[1] Původní prostý hrob byl považován za dehonestující, rakev byla za vlády Kateřininy dcery Marie Tudorovny vyzvednuta a přenesena do ochozu katedrály v Petersborough, kde byl vztyčen monumentální pomník, o století později zničený žoldnéři Olivera Cromwella během občanské války.
- Současný hrob v katedrále v Peterborough (středovýchodní Anglie) kryje starý náhrobní kámen v podlaze ochozu a druhý náhrobek z černého mramoru s rytými znaky a nápisy z viktoriánského období, postavený při opravách katedrály v roce 1891 z prostředků katolických dam z Anglie, Skotska, Irska, Austrálie a Ameriky.
Potomci
- 1. mrtvě narozená dcera (*/† 31. 1. 1510)[2]
- 2. Jindřich (1. 1. 1511 Londýn – 22. 2. 1511 tamtéž), vévoda z Cornwallu[3]
- 3. syn (*/† 17. 9. 1513)[4]
- 4. syn (*/† listopad 1514)[5]
- 5. Marie (18. 2. 1516 Londýn – 17. 11. 1558 tamtéž), královna Anglie a Irska od roku 1553 až do své smrti[6]
- ⚭ 1554 Filip II. Španělský (21. 5. 1527 Valladolid – 13. 9. 1598 El Escorial), král španělský, neapolský, sicilský, portugalský a chilský[7]
- 6. mrtvě narozená dcera (*/† 10. 11. 1518 Londýn)[8]
Náboženství a kultura
Kateřina byla vzdělaná v kultuře, náboženství, filozofii a historii, znala kromě rodné španělštiny angličtinu, francouzštinu a latinu. Patřila k nemonohým představitelkám renesančního humanismu, podporovala na svém dvoře Thomase Morea, korespondovala s Erasmem Rotterdamským, podporovala univerzitní koleje v Cambridge a v Oxfordu, objednala si u Juana Luise Vivese knihu Vzdělání křesťanské ženy, kterou jí autor v roce 1523 v úvodu připsal. Současníci ji shodně hodnotili jako úspěšnou a aktivní organizátorku, političku a podporovatelku práv utiskovaných a chudých. I její nepřítel Thomas Cromwell o ní řekl: „Nebýt ženou, patřila by k nejvýznamnějším hrdinům historie.“ Úspěšně intervenovala za odsouzené londýnské rebely a řídila program na pomoc chudým. Byla velmi zbožnou katoličkou, jejím osobním kaplanem byl Thomas Abell. Neuzavírala se do bigotní omezenosti, odmítala reformní učení Martina Luthera, ale souhlasila s některými názory Filipa Melanchthona, v Anglii tolerovala islám. Poslední dva roky života strávila v osamění na zámku Kimbolton, vstoupila jako sestra do třetího řádu sv. Františka, denně se modlila ve své kapli, do které vstupovala jako kajícnice oděná jen v hrubém vlněném rouchu ( kutně cilicium). Odepření mužských potomků chápala jako Boží trest.
Zajímavosti
- Známá je pověst o tom, že Jindřich Kateřinu před svatbou vyzpovídal, což měl učinit bez jejího vědomí.
- Po rozvodu byla titulována princeznou vdovou waleskou
Vývod z předků
Jan I. Kastilský | ||||||||||||
Ferdinand I. Aragonský | ||||||||||||
Eleonora Aragonská | ||||||||||||
Jan II. Aragonský | ||||||||||||
Sancho Kastilský | ||||||||||||
Eleonora z Alburquerque | ||||||||||||
Beatrix Portugalská | ||||||||||||
Ferdinand II. Aragonský | ||||||||||||
Alfonso Enriquez | ||||||||||||
Fadrique Enríquez | ||||||||||||
Juana de Mendoza y Ayala | ||||||||||||
Jana Enríquezová | ||||||||||||
Diego Fernández de Córdova | ||||||||||||
Mariana Fernández z Córdoby | ||||||||||||
Inés de Ayala y Toledo | ||||||||||||
'Kateřina Aragonská' | ||||||||||||
Jan I. Kastilský | ||||||||||||
Jindřich III. Kastilský | ||||||||||||
Eleonora Aragonská | ||||||||||||
Jan II. Kastilský | ||||||||||||
Jan z Gentu | ||||||||||||
Kateřina z Lancasteru | ||||||||||||
Konstancie Kastilská | ||||||||||||
Isabela Kastilská | ||||||||||||
Jan I. Portugalský | ||||||||||||
Jan Portugalský | ||||||||||||
Filipa z Lancasteru | ||||||||||||
Isabela Portugalská | ||||||||||||
Alfons z Braganzy | ||||||||||||
Isabela z Braganzy | ||||||||||||
Beatriz Pereira de Alvim | ||||||||||||
Kateřina Aragonská v literatuře
- HOLT Victoria, Panenská vdova, vydavatelství Baronet, 1. vydání, Praha 1997, ISBN 80-7214-013-2
- RIVAL Paul, Šest žen Jindřicha VIII., nakladatelství Motto, 1. vydání, Praha 2001, ISBN 80-7246-090-0
- FRASER Antonia, Šest žen Jindřicha VIII., vydavatelství Domino, 1. vydání, Ostrava 2005, ISBN 80-7303-257-0
- WEIR Alison, Šest žen Jindřicha VIII., vydavatelství Melantrich, 1. vydání, Praha 1999, ISBN 80-7023-285-4
- ERICKSON Carolly, Jindřich Veliký , vydavatelství Domino, 1. vydání, Ostrava 1999, ISBN 80-86128-41-5
- ERICKSON Carolly, Krvavá Marie, vydavatelství Domino, 1. vydání, Ostrava 2002, ISBN 80-7303-099-3
- ERICKSON Carolly, Anna Boleynová, vydavatelství Domino, 1. vydání, Ostrava 2002, ISBN 80-7303-194-9
Kateřina Aragonská ve filmu
- Jindřich VIII. (orig. Henry VIII), Historický TV film, Spojené království, 2003, 250 min.
- Tudorovci – seriál – koprodukční, 2007
- Králova přízeň (The Other Boleyn Girl) – britský film (2008) podle románu, který napsala Philippa Gregory
- Španělská princezna (The Spanish Princess) – americký seriál (2019) na motivy knih Philippy Gregory
Odkazy
Reference
- ↑ Popis pohřbu na The Freelance History (anglicky)
- ↑ NN Tudor, stillborn. geni_family_tree [online]. [cit. 2022-12-30]. Dostupné online.
- ↑ Henry Tudor, 1st Duke of Cornwall. geni_family_tree [online]. [cit. 2022-12-30]. Dostupné online.
- ↑ Baby Boy Tudor (1513-1513) - Find a Grave.... www.findagrave.com [online]. [cit. 2022-12-30]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ The Pregnancies of Katherine of Aragon by Sarah Bryson - The Tudor Society. www.tudorsociety.com [online]. 2015-11-09 [cit. 2022-12-30]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Mary I (1516-1558) - Find a Grave Memorial. www.findagrave.com [online]. [cit. 2022-12-30]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Felipe II (1527-1598) - Find a Grave Memorial. www.findagrave.com [online]. [cit. 2022-12-30]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ NN Tudor, stillborn. geni_family_tree [online]. [cit. 2022-12-30]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kateřina Aragonská na Wikimedia Commons
- Životopis (něm.)
- Životopis (angl.)
Anglická královna | ||
---|---|---|
Předchůdce: Alžběta z Yorku | 1509–1533 Kateřina Aragonská | Nástupce: Anna Boleynová |
Lady of Ireland | ||
---|---|---|
Předchůdce: Alžběta z Yorku | 1509–1533 Kateřina Aragonská | Nástupce: Anna Boleynová |
Média použitá na této stránce
Autor: Diliff, Licence: CC BY-SA 3.0
The grave of Catherine of Aragon at Peterborough Cathedral in Cambridgeshire, England.
Signature of Catherine of Aragon ("Katharine the quene"), first wife of King Henry VIII.
This portrait of an unknown noblewoman from the early 16th century was identified as a young Catherine of Aragon, c. 1500-1505, by Maximilian Julius Friedländer in 1915, based on comparisons with other paintings by Sittow. (Max J. Friedländer, “Gemäldegalerie. Ein neu erworbenes Madonnenbild im Kaiser-Friedrich-Museum”, Amtliche Berichte aus den Königlichen Kunstammlungen, 36, 9 (1915), pp. 1-4.) This was subsequently challenged by Matthews (Paul G. Matthews, “Henry VIII’s Favourite Sister? Michel Sittow’s Portrait of a Lady in Vienna”, Jahrbuch der Kunsthistorischen Museums Wien 10 (2008), pp. 140-149.), who argued it was Marie Tudorovna, Henry VIII's sister, painted in 1514. The website of the Kunsthistorisches Museum (where the portrait is located) describes this painting as both "Portrait of a princess (Infanta Catharine of Aragon (1485-1536), Queen of England?)" (https://www.khm.at/objektdb/detail/2441) and "Mary Rose Tudor (1496-1533), sister of Henry VIII of England".
In the physical gallery the painting is described as Mary Rose Tudor.(http://www.theanneboleynfiles.com/katherine-aragon-mary-tudor-the-re-identification-michel-sittows-portrait-young-woman-nasim-tadghighi/#ixzz2Z5IvXtWq) This is a blog link; not a link to the museum so it needs to be corrected. Thanks.Catherine of Aragon (1485-1536), Queen consort of England (1509-1533). This is the largest miniature of Henry VIII's first wife. Three other miniatures exist, but two are circular copies of this original; the third is believed to be a companion piece to a miniature of the king. A unique feature of this work is that it includes Katharine's hands. All of Horenbout's other miniatures focused on the head and shoulders. All of his portraits have plain blue backgrounds and are traced with a gold line. Later artists such as Nicholas Hilliard inherited this style and continued it into the 17th century.