Konská (zámek)
Konská | |
---|---|
![]() | |
Základní informace | |
Výstavba | okolo r. 1652 (barokní) |
Přestavba | po r. 1790 (klasicistní), po r. 1946 |
Stavebník | Jan Jiří Sobek z Kornic |
Další majitelé | Sobkové z Kornic, Skrbenští z Hříště, Gočálkovští z Gočálkovic, Pačinští z Velké Pačiny, Vlčkové z Dobrozemice, Beesové z Chrostiny, Grohmannové z Gronau |
Současný majitel | Třinecké železárny |
Poloha | |
Adresa | Průmyslová 717, Konská, Třinec, ![]() |
Souřadnice | 49°42′0,98″ s. š., 18°38′22,29″ v. d. |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Konská (zámek) Konská (zámek), Česko | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Bývalý konský zámek stojí v Třinci – Konské, v areálu Třineckých železáren, nad potokem Staviska, nedaleko jeho soutoku s Olší. Po necitlivé přestavbě dnes již zámeckou budovu nepřipomíná.
Historie
První písemná zmínka o obci Konská pochází z roku 1305, kdy ji vlastnil těšínský kníže a sloužila jeho leníkům. Na konci 15. století se dostala do majetku Václava Sobka z Kornic. V té době zde ještě žádné panské sídlo nestálo. Teprve okolo roku 1652 nechal Jan Jiří Sobek v obci postavit menší barokní zámek, jenž měl Sobkům sloužit jako rodové sídlo. V následujících letech docházelo k rychlému střídání majitelů – postupně jej získávají Skrbenští z Hříště, po roce 1679 Jan Dětřich Gočálkovský z Gočálkovic a v roce 1686 Adam Václav Pačinský z Velké Pačiny, který jej odkázal Jindřichu Vilémovi hraběti Vlčkovi z Dobrozemice. V roce 1790 Konskou od Vlčků odkupuje Jiří Bees z Chrostiny. Jiří Bees využil přítomnosti architekta Josefa Kornhäusela v Těšíně a nechal zámek přestavět v duchu klasicismu. V roce 1894 Konskou od Karla Beese odkoupili Grohmannové z Gronau. V roce 1913 Konskou odkoupil polský těšínský zemský spolek a ten okolo roku 1919 do zámeckých prostor umístil dívčí hospodářskou školu. V roce 1946 byla Konská připojena k Třinci, zámek připadl Třineckým železárnám a prošel radikální přestavbou, po které přišel o památkovou ochranu. Dnes jsou v jeho prostorách šatny a kanceláře Třineckých železáren.
Letohrádek Sanssouci
Spolu s přestavbou konského zámku došlo v jižní části obce k výstavbě zámečku či letohrádku Sanssouci, který Beesové využívali k letním pobytům. Za Grohmannů došlo k začlenění letohrádku do areálu třineckých hutí, v jeho okolí postupně vznikly další objekty hutí, ocelárna, mechanické dílny a sklad. Mezi místními se název Sanssouci nikdy neujal a ti mu, podle nedalekého domu Kaszperů (čp. 46), říkali Kaszperovka. V roce 1953 při přestavbě mechanických dílen došlo k jeho zboření.
Literatura
- J. Tichánek a kolektiv: Šlechtická sídla na Frýdecko - Místecku, Alpress, Frýdek-Místek 2006.
Externí odkazy
Média použitá na této stránce
Autor:
- derivative work: Bazi (talk)
- ArchitectureIcon.svg: Ludvig14
Náhrada chybějícího obrázku stavby v češtině
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic