Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Kozlov)
Kostel Nanebevzetí Panny Marie | |
---|---|
![]() | |
Místo | |
Stát | ![]() |
Kraj | Karlovarský |
Okres | Karlovy Vary |
Obec | Bochov |
Lokalita | Kozlov |
Souřadnice | 50°6′26,92″ s. š., 13°1′30,39″ v. d. |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Kozlově | |
Základní informace | |
Církev | římskokatolická |
Provincie | česká |
Diecéze | plzeňská |
Vikariát | karlovarský |
Farnost | farnost Bochov |
Zasvěcení | Nanebevzetí Panny Marie |
Architektonický popis | |
Stavební sloh | barokní |
Další informace | |
Kód památky | 34048/4-923 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Kozlově na Karlovarsku je nejstarší stavební památkou v širokém okolí – první zmínky o něm pocházejí z roku 1365. Historicky cenný kostel, která v sobě kombinuje prvky baroka i gotiky, však postupně výrazně zchátral.
K záchraně stavby, kterou vlastní město Bochov a která je od roku 1964 památkově chráněna,[1] bylo roku 2004 založeno občanského sdružení Kostel Kozlov. Od roku 2007 byla postupně opravena střecha i báň věže.
Historie
Kostel pochází ze 14. století.[2] V roce 1462 zde působil kněz z řádu křižovníků s červenou hvězdou. Později se však kostel stal evangelickým. Během rekatolizace byl do Kozlova v roce 1624 dosazen premonstrátským klášterem v Teplé opět katolický kněz.
V roce 1708 prošel kostel rozsáhlou barokní úpravou, byl rozšířen, byla k němu přistavěna hranolová, od druhého patra osmiboká věž a na severní straně křestní kaple. Letopočet 1708 je uveden nad portálem na jižní straně. Gotické jádro kostela však zůstalo zachováno. Kostel dostal nový hlavní vstup s kamenným barokním ostěním a portálem, původní gotický vchod se ocitl uvnitř budovy.[3]
Po druhé světové válce a odsunu Němců začal kostel chátrat. Poslední bohoslužba se zde sloužila v polovině sedmdesátých let 20. století.[3]
Popis
Kostel má gotický, pětiboce zakončený presbytář, sklenutý jedním polem křížové žebrové klenby a pětidílnou žebrovou klenbou závěru, na jehlancových konzolách a s plastickými růžicovými svorníky.[4] Gotická část nebyla zasažena pozdějšími přestavbami.[2] Gotický je také původní vchod do hlavní lodi, s hrotitým profilovaným portálem.[4] K jižní stěně lodi přiléhá barokní hranolová věž, v přízemní předsíni se nachází pamětní desky padlým v první světové válce od Antonína Holeyho z Drahovic z roku 1933,[4] k severní stěně lodi přiléhá obdélná křestní kaple svatého Kříže, otevřená do lodi.[5] K severní stěně presbytáře přiléhá pozdně gotická sakristie, k jižní barokní dřevěné kryté schodiště na panskou oratoř.[4]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/Church_of_the_Assumption_of_the_Virgin_Mary_in_Kozlov_-_ground_floor.png/220px-Church_of_the_Assumption_of_the_Virgin_Mary_in_Kozlov_-_ground_floor.png)
Vnitřní vybavení bylo rokokové, dnes silně poškozené a rozkradené.[2] Torzo hlavního portálového, sloupového oltáře (s obrazem Nanebevzetí Panny Marie, v nástavci obraz Nejsvětější Trojice, sochy svatého Floriána a svatého Jiří). Torza bočních oltářů, panelových s rokokovou ornamentikou, se zasklenými skříňkami, v nástavcích s mušlovitými výklenky. Boční oltář svaté Anny (se zlidovělou sochou svaté Anny Samotřetí ze 17. století, na konzolách sochy svatého Josefa a svatého Jáchyma, ve výklenku nástavce socha svatého Pavla). Boční oltář Panny Marie (s dřevěnou gotickou sochou Madony z poloviny 15. století, sochy svatého Vojtěcha a Prokopa, v nástavci svatého Václava).[4] Zajímavostí interiéru je cenná dvoupatrová barokní kruchta. V kapli svatého Kříže býval zavěšen obraz Ukřižování z první poloviny 18. století, připisovaný malíři Petru Brandlovi.[3] V presbytáři se nacházejí dva renesanční epitafy Jiřího Uttenhofera z Uttenhofu (1587) a Jindřicha Uttenhofera z Uttenhofu (1594).[2] Malý figurální epitaf na panské empoře byl zcizen, další, Štampachů a Kagerů (1770), kryje vstup do krypty. Vstup s presbytáře do sakristie sedlovým portálkem. V závěrové stěně presbytáře zachován gotický sanktuář, stěny presbytáře byly vyzdobeny cennými gotickými a renesančními malbami,[4] nalezenými při obnově interiéru v roce 2021.[7] Obnovené okenní výplně představují příklady zasklení oken od gotiky po baroko.
Před kostelem na východní straně je schodiště, které bývalo ozdobeno sousoším Nejsvětější Trojice a sochou svatého Mořice z roku 1772.[2]
Rekonstrukce
V rámci rekonstrukce již kostel dostal novou střešní krytinu, v roce 2011 nahradila nová báň původní, která byla kvůli bezpečnosti snesena. Oprava kostela je financována z Programu záchrany architektonického dědictví Ministerstva kultury ČR a z rozpočtu Bochova. Jen do roku 2011 si vyžádala více než pět milionů korun.[8]
Fotogalerie
- (c) Gampe, CC BY-SA 3.0
Dvoupatrová barokní kruchta
- (c) Gampe, CC BY-SA 3.0
Kaple sv. Kříže
- (c) Gampe, CC BY-SA 3.0
Jeden ze dvou renesančních epitafů
Boží oko v předsíni kostela
Schodiště na kruchtu
Kostel od severozápadu
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2015-01-04]. Identifikátor záznamu 145735 : Kostel Nanebevzetí P. Marie. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c d e Emanuel Poche a kolektiv. Umělecké památky Čech. Svazek II K–O. Praha: Academia, 1978. 578 s. S. 126–127.
- ↑ a b c Kozlov – kostel Nanebevzetí Panny Marie [online]. Památky a příroda Karlovarska. Dostupné online.
- ↑ a b c d e f VYČICHLO, Jaroslav. Kozlov - kostel Nanebevzetí Panny Marie | Památky a příroda Karlovarska. www.pamatkyaprirodakarlovarska.cz [online]. [cit. 2023-06-21]. Dostupné online.
- ↑ Kostel Kozlov v současnosti [online]. Příroda Karlovarska [cit. 2015-01-04]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-01-10.
- ↑ HRABCOVÁ, Hana; ŠTOCHL, Václav; HRON, Marcel, Jiří Fiala, Šárka Kasalová. Kostel nanebevzetí Panny Marie v Kozlově : stavebně historický průzkum. Rokycany: Art Kodiak, 2008. 102 s. Dostupné online.
- ↑ V Kozlově našli unikátní gotické malby (TV Západ). www.regionzapad.cz [online]. 29.09.2021 09:00 [cit. 2021-10-25]. Dostupné online.
- ↑ Kostel v Kozlově má opět svoji věž. Česká televize [online]. 2011-11-30. Dostupné online.
Literatura
- HRABCOVÁ, Hana; ŠTOCHL, Václav; HRON, Marcel, Jiří Fiala, Šárka Kasalová. Kostel nanebevzetí Panny Marie v Kozlově : stavebně historický průzkum. Rokycany: Art Kodiak, 2008. 102 s. Dostupné online.
- Umělecké památky Čech. Příprava vydání Emanuel Poche. Svazek II. K–O. Praha: Academia, 1978. 578 s. S. 126–127.
- KRULIŠ, Jan. Dějiny Kozlova. Bochov: Kostel Kozlov, 2015. 180 s. ISBN 978-80-260-8154-8.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
- Fotogalerie kostela z února 2014 Archivováno 7. 3. 2016 na Wayback Machine., Příroda Karlovarska
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
(c) Gampe, CC BY-SA 3.0
Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Kozlově, strop předsíně a hlavní vstup do kostela.
(c) Gampe, CC BY-SA 3.0
Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Kozlově, pohled z presbyteria ke křtící kapli.
Autor: Gampe, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) Gampe, CC BY-SA 3.0
Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Kozlově, pohled na dvoupatrovou kruchtu.
Autor: Gampe, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) Gampe, CC BY-SA 3.0
Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Kozlově, presbyterium, epitaf Georga z Uttenhofenu a jeho manželky Spohie z Uttenhofenu, rozené Gleissentheal, z roku 1587. Nápisy:
- „WER AN MICH GLEVB / ET DER WIRD LEBE; OB / ER GLEICH STÜRBE VND / WER DA LEBT UND GLEV / BT AN MICH DER WIRD NI / CHT STERBE EWIGLICH“,
- „ANNO 1587 MONTAG NACH JACO / BI. ZWISCHEN 8. VND 9. VHR VORMITTA / GE IST IN GOTT SELIGLICH ENDSCH / LAFFEB DER EDELGESTRENGE VND / EHRENVESTE GEORG VND VTTENHOFEN / UF GHOSLAV. GOTT VORLEIHE IHM EI / FRÖLEICHE AVFFERSTEHVNG. / EWIGEB.LEBEN.SEINES ALTERS 64 Jar“,
- „ANNO 15… IST DIE / EDELE VND EHRNVIEL TVGENTSAME FRAU / SOPHIAVON UTTNEHOF EINGEBORNE VON / GLEISSENTHAL IN GOTT SELIGLICH / ENDSCHLEFFEN DER ALLENECHTIGE VE / LEIHE IHR EINE FRÖHLICHE AVFERSTEHE / VNG. VORLEIHE IHRE ALTERS“,
- „DIE GERECHTE WER / DEN WEGGERAFT FVR / DEM VNGLVKE VND DIE / RICHTIG FVR DICH GR / WANDELT HABE KOME / ZVM FRIEDE VND RUHE / IN HERN KAMERN“
Autor: Gampe, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Gampe, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) Gampe, CC BY-SA 3.0
Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Kozlově, pohled z lodi do presbyteria.