Kostel svatého Šimona a Judy (Týnec nad Sázavou)
Kostel svatého Šimona a Judy v Týnci nad Sázavou | |
---|---|
Kostel svatého Šimona a Judy v Týnci nad Sázavou (rok 2008) | |
Místo | |
Stát | ![]() |
Kraj | Středočeský |
Okres | Benešov |
Obec | Týnec nad Sázavou |
Lokalita | centrum města[1] |
Souřadnice | 49°49′46,35″ s. š., 14°35′34,95″ v. d. |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Kostel svatého Šimona a Judy v Týnci nad Sázavou | |
Základní informace | |
Církev | Římskokatolická[2] |
Farnost | Týnec nad Sázavou[2] |
Status | Farní kostel[1] |
Zasvěcení | Šimon a Juda |
Architektonický popis | |
Stavební sloh | původně gotický (ze 14. století), barokně přestavěný (1775) a doplněný o plochostropé kněžiště[1] |
Typ stavby | Jednolodní obdélná stavba, pravoúhlý presbytář, plochostropé kněžiště, obdélná sakristie, hranolová věž, křížová klenba v lodi kostela, hladké fasády, nárožní fasáda je bosovaná |
Další informace | |
Kód památky | 32754/2-2877 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/M%C4%9B%C5%A1%C5%A5ansk%C3%BD_d%C5%AFm_U_Mick%C5%AF_%28T%C3%BDnec_nad_S%C3%A1zavou%29.jpg/220px-M%C4%9B%C5%A1%C5%A5ansk%C3%BD_d%C5%AFm_U_Mick%C5%AF_%28T%C3%BDnec_nad_S%C3%A1zavou%29.jpg)
Kostel svatého Šimona a Judy v Týnci nad Sázavou se nachází v centru města Týnec nad Sázavou na místě starého hřbitova, jižním směrem od hradu.[1] V těsné blízkosti kostela se nachází výrazná obdélníková dvoupatrová neorenesanční budova se sedlovou střechou a s velkými bohatě členěnými štíty z konce 19. století – měšťanský dům „U Micků“. [p 1]
Historie
Dnešní (rok 2020) farní kostel svatého Šimona a Judy byl původně gotický a pocházel pravděpodobně již ze 14. století.[1]
1750
Záznamy z roku 1750 popisovaly, že se na hlavním oltáři nacházel obraz svatého Šimona a Judy „starobylým způsobem malovaný“ a v hořejší části oltáře byl obraz Boha Otce.[3] Blízko hlavního oltáře byl umístěn oltář s dřevěnou vyřezávanou sochou Panny Marie Bolestné, která byla dne 10. dubna 1700 vytažena (v neporušeném stavu) z řeky Sázavy.[3] Socha byla zachráněna zprostřed ledových ker u vesnice Kostelec a původně prý stávala na mostě v Ledči.[3] Hrabě Jan Josef z Vrtby spolu se svojí matkou (Barbora Kokorzowská z Kokorzowsza) nechali sochu v roce 1721 vyzdobit, o čemž svědčil latinský nápis umístěný nad sochou.[3] V kostelní lodi bylo možno dále najít oltář svatého Jana Nepomuckého.[3] Ke kostelu patřila i dřevěná zvonice stojící opodál.[3]
1755
Barokní úpravy se kostel dočkal v roce 1755, kdy byl doplněn o zcela nové kněžiště s plochým stropem.[1] Přestavba kostela byla financována díky štědrosti hraběte Františka Václava z Vrtby a jeho manželky rozené hraběnky z Klenové.[3] Na střeše kostela byla zřízena věžička osazená starým zvonem (s gotickým nečitelným nápisem), jenž pocházel z kostela v Ledči.[3] V rámci rozsáhlých úprav kostela byl zřízen nový hlavní oltář, v jehož prostřední části byla zasklená skříň se sochou Bolestné Panny Marie a po stranách pak byly umístěny sochy svatého Šimona a Judy.[3] Nová zděná kostelní věž pochází z roku 1765.[3] V letech 1783, 1788 a 1844 byl kostel třikrát vyloupen.[3]
1872
V roce 1872 byly na kostele provedeny další úpravy – byl stržen rákosový strop kostela[3] a loď kostela dostala současnou křížovou klenbu.[1]
1902
V roce 1902 byl kostel opět opravován.[1] Budova byla zvenku obílena a uvnitř byla provedena jednoduchá malba.[3] Zcela nový hlavní oltář vytvořil truhlář Martin Dvořák z Neveklova (a řezbářské práce provedl řezbář Šoun v Benešově) podle návrhu Ing. Františka Karáska.[3] Z Tyrol byla objednána socha Pána Ježíše na kříži.[3] Ze starého oltáře byly ponechány sochy svatého Šimona a Judy, ale boční oltáře byly natolik sešlé, že musely být odstraněny.[3] Kdysi hlavní oltář byl zachován a postaven v kostelní lodi na pozici postranního oltáře.[3] Čtveřici omalovaných kostelních oken dodal Kryšpín z Prahy.[3] Na příkaz její Jasnosti paní kněžny Hohenbergové byla v roce 1903 do kostela dodána zdarma nová křtitelnice z kamene z Požárských lomů.[3]
Popis kostela
Farní kostel je jednoduchá neslohová stavba[3] mající obdélníkový tvar a jednu loď s křížovou klenbou bez žeber.[1] Kostelní loď je uzavřena pravoúhlým (v půdorysu příčný obdélník[3]) zaobleným presbytářem (vzadu zakončen mělkou apsidovou částí s novým oltářem[3]) s plochým stropem.[1] V bočních stěnách se nacházejí obdélníková okna (nahoře sklenutá obloukem)[3] vyplněná vzorkovaným sklem;[3] na jednom z nich je napsáno věnování: „Věnovala rodina Mickova l.P. 1902“.[3] Při západní straně kostelní lodi se nachází hranolová věž.[1] V kostelní lodi (na epištolní straně) stojí oltář se sochou Panny Marie v zasklené skříni; po stranách se nachází menší sochy svaté Anny a svatého Jáchyma.[3] V bocích kostelní lodi je po jednom velkém obdélníkovém okně (sklenutém nízkým obloukem), která jsou vyplněna barevně vzorkovaným sklem uprostřed s kruhovými, na skle malovanými obrazy.[3] V jednom okně je vyobrazen svatý Josef s Ježíškem s nápisem: „Věnovali dělníci Brodečtí l.P. 1902“. Ve druhém je obraz svaté Anny s Pannou Marií.[3] V pozadí kostelní lodi se nachází jednoduchá podklenutá kruchta.[3] Na severní straně kostelní lodi je obdélná sakristie a malá předsíňka (před vstupem do lodi) navazující na schodiště.[1] Fasády kostela jsou hladké, jen vnější nároží presbytáře jsou bosovaná.[1] Ve věži kostela jsou tři zvony:[3]
- první je asi z 15. století a nese nápis „Ke cti Boží a svatého Petra apoštola“;
- druhý pochází z roku 1699 (byl ulit Antonínem Schönfeldem ve Starém Městě Pražském) a
- třetí byl ulit v roce 1882 Josefem Diepoldtem.
Farní kostel svatého Šimona a Judy je památkově chráněn od 27. listopadu 1974.[p 2]
Odkazy
Poznámky
- ↑ Měšťanský dům „U Micků“ je na adrese Klusáčkova 5, Týnec nad Sázavou. Jedná se o památkově chráněný objekt od 30. listopadu 1987. V nárožích čelných štítů jsou ozdobné válcové vížky, fasáda domu je na nárožích bosována a je opatřena sgrafity od malíře Karla Ludvíka Klusáčka.[1]
- ↑ Památková ochrana číslo: 20720/2-202 se vztahuje na vlastní kostel v areálu, ohradní zeď s branou a márnici nacházející se na pozemku hřbitova.
Reference
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n kostel sv. Šimona a Judy [online]. www hrady cz, 2007-04-13 [cit. 2020-01-16]. Dostupné online.
- ↑ a b farní kostel sv. Šimona a Judy, Týnec nad Sázavou [online]. Římskokatolická farnost Týnec nad Sázavou: Katalog Arcibiskupství pražského [cit. 2020-01-17]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z aa ab ac ad historie týneckého kostela [online]. Týnec nad Sázavou (web města); společnost • Církve • Římskokatolická • Římskokatolická církev Farní úřad Týnec nad Sázavou, 2007-07-22 [cit. 2019-10-06]. Soubor ve formátu *.pdf. [www.mestotynec.cz/download/kostel-historie.pdf Dostupné online].
Literatura
Literatura byla převzata z externího zdroje: „Týnec nad Sázavou, kostel sv. Šimona a Judy - nové nálezy při opravách“
- POCHE, Emanuel a kolektiv: Umělecké památky Čech 4, str. 125-126, Academia Praha 1982.
- LÍBAL, D. HEROUTOVÁ, M. LIŠKOVÁ, A.: Týnec nad Sázavou, hradní jádro, stavebně historický průzkum, SÚRPMO Praha, květen 1978, rukopis, in: Archiv SPUSČ Praha.
- HEJNA, Antonín: Výsledky archeologického výzkumu v areálu hradu v Týnci nad Sázavou, SVPP 18, 1977, str. 129-140.
- HEJNA, Antonín: Opevněná venkovská sídla doby Přemyslovské v Čechách, AH 2, 1976, str. 69-79.
- SEDLÁČEK, August: Hrady, zámky a tvrze království českého, XV., Praha 1927, str. 43-46.
- SEDLÁČEK, August: Místopisný slovník historický království českého, Praha 1908, str. 913-914.
- GLOSOVÁ, M.: Příspěvek k poznání rotundy v Týnci nad Sázavou na základě oprav interiéru, Památky středních Čech 11/1, str. 31-37.
- RYKL, M. EBEL, M.: Týnec nad Sázavou, okres Benešov, čp. 47 v areálu hradu, hloubkový stavebně historický průzkum a dokumentace, 1. etapa, 1999, rukopis, in: Archiv SPÚSČ Praha.
- Plán Týnce nad Sázavou s vyznačením židovských domů. Rok 1727, kreslil J. A. Scheiner, Václav Jos. Czech, SÚA Praha.
- Císařský otisk plánu stabilního katastru z roku 1842, Státní zeměměřický archiv.
Související články
- Týnec nad Sázavou
- Seznam kulturních památek v Týnci nad Sázavou
- Kostel svaté Kateřiny (Chrást nad Sázavou)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Šimona a Judy na Wikimedia Commons
- GLOSOVÁ, Michaela. „Týnec nad Sázavou, kostel sv. Šimona a Judy - nové nálezy při opravách“ (německy: Die Kirche der hl. Simon und Juda - Neue Funde beiden Reparaturen der Kirche) [online]. Brno: Digital Library of the Faculty of Arts, Masaryk University (sborník: Archaeologia historica. 2002, svazek 27, iss. [1], stránky 409 až 419), 2002 [cit. 2020-01-27]. Ke stažení do web. prohlížeče (stream) ve formátu *.pdf (9.8 MBytes). Dostupné online. (česky, shrnutí v jazyce německém)
- "Zvony kostela sv. Šimona a Judy v Týnci nad Sázavou" na YouTube – Datum: 16. června 2019; Stopáž: 0:34; Autor: Jan Jiráň
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor: Petr1888, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ondřej Kořínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: