Kostel svatého Jakuba Staršího (Lednice)
Kostel sv. Jakuba Většího v Lednici | |
---|---|
![]() | |
Místo | |
Stát | ![]() |
Kraj | Jihomoravský |
Okres | Břeclav |
Obec | Lednice |
Souřadnice | 48°48′5,07″ s. š., 16°48′19,64″ v. d. |
Základní informace | |
Církev | římskokatolická |
Provincie | moravská |
Diecéze | brněnská |
Děkanát | Břeclav |
Farnost | Lednice |
Zasvěcení | Jakub Starší |
Architektonický popis | |
Stavební sloh | novogotika, původně baroko |
Výstavba | novogotická přestavba 1858 |
Další informace | |
Oficiální web | http://farnost.postorna.cz/cz/farnost-lednice |
Kód památky | 46546/7-1343 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) (součást památky zámek Lednice) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kostel svatého Jakuba Staršího je novogotický farní kostel v obci Lednice, který sloužil jako zámecká kaple rodu Lichtenštejnů a je bezprostřední součástí zámku Lednice.
Historie
Kamenný kostel zasvěcený apoštolu Jakubovi Většímu stál v Lednici už v 1. polovině 15. století, byl však zcela zničen husity v roce 1426. Obec byla následkem válek chudá a ještě koncem 15. století byla jak bez kostela, tak bez kněze.
V roce 1490 se obrátil Kryštof III. z Lichtenštejna na papeže Inocence VIII. (v úřadě 1484-1492) s prosbou, aby mohl lednický kostel s použitím materiálu ze starého kostela znovu vystavět. V roce 1495 byly stavební práce pozdně gotické svatyně dokončeny. Kostel stál na místě dnešního zámeckého skleníku a byl obklopen hřbitovem. V roce 1579 byl kostel opraven, rozšířen a nově vyzdoben. V letech 1554-1600 byl v držení českých bratří, které podporoval Hartman z Lichtenštejna. V roce 1600 za Karla I. z Lichtenštejna (1569-1627) se stal opět katolickým a katolická církev ho využívala až do zboření. V roce 1616 byl pořízen zvon, který byl ulit ve Znojmě a dosud je zavěšen ve věži. V roce 1679 byl v kostele umístěn nový hlavní oltář.
V roce 1731 chtěli Lichtenštejnové rozšířit zámek i park. Kostel, který už tehdy nebyl v dobrém stavu, jim stál v cestě. Byl proto zbořen a hřbitov zrušen. U zámku byl postaven kostel nový a začal se využívat od roku 1742. Obraz svatého Jakuba na cestě se sedmi poutníky objednal František Josef I. z Lichtenštejna na hlavní oltář kolem roku 1761, namaloval jej Fridrich August Brand (1735-1806). Náhrobní kameny z původního kostela byly zazděny do stěn nového kostela.
V polovině 19. století byl zámek i jeho kaple (kostel) za Aloise II. Josefa z Lichtenštejna (1796-1858) přestavěny podle plánů architekta Jiřího (Georga) Wingelmüllera (1810-1848) v novogotickém (windsorském) stylu do dnešní podoby. Kostel byl vysvěcen 5. října 1858 šestým brněnským biskupem Antonínem Schaffgotschem (v úřadě 1842-1870).
Exteriéry
Novogotický styl kostela koresponduje s výzdobou zámku. Jednolodní patrová stavba je orientovaná, podélná s trojbokým závěrem. Má křestní kapli, dvoupatrovou galerii a panskou oratoř. Stěny jsou členěny opěráky s fiálami, bohatě vyzdobeny chrliči, kružbami a dalšími prvky. Na jižním průčelí je nad portálem balkónový portikus se sochami Panny Marie s dítětem (uprostřed), sv. Jakuba Staršího nebo Františka z Pauly (vpravo) a sv. Metoděje (vlevo), vytesal je Franz Högler. V ose nad oknem je německý nápis Lobet den Herrn in seinem Heiligthum.
Vnitřní výzdoba
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Friedrich_August_Brand_-_Svat%C3%BD_Jakub_poutn%C3%ADk.jpg/180px-Friedrich_August_Brand_-_Svat%C3%BD_Jakub_poutn%C3%ADk.jpg)
Nejstarší obraz hlavního oltáře není znám, nenamaloval jej Jan Petr Brandl, jak se mylně tradovalo[1]. Pozdně barokní obraz svatého Jakuba mezi poutníky objednal František Josef I. z Lichtenštejnu roku 1761 u vídeňského malíře Fridricha Augusta Branda (1735-1806). Při regotizaci zámeckého kostela po polovině 19. století byl barokní oltář zrušen a obraz odvezen do Valtic, kde je po restaurování vystaven ve vstupním křídle zámku na podestě schodiště prvního patra návštěvnické trasy.
- Novogotický křídlový oltář se středním obrazem Svaté Rodiny od malíře Franze Ittenbacha (1813-1879), představitele düsseldorfské skupiny nazarénů, podle signatury s letopočtem pochází z roku 1861. [2]
- Boční oltáře: svatého Peregrina a Panny Marie mají obrazy od Franze Ittenbacha a sochy ve dřevě řezal Vincenc Pilz.
- Kazatelnu zhotovil Franz Reidinger.
- Všechny tři oltáře, kazatelna, velká zpovědnice i mřížka oddělující kněžiště mají bohaté dřevořezby s rostlinnými motivy i soškami světců.
- Křížová cesta je tesaná z kamene a neobvykle zasazena do stěn. Dílo bratří Adolfa a Franze Anglerů z Vídně bylo dodáno roku 1856, je volnou replikou pozdně gotických reliéfů Adama Krafta z Norimberka.
- Varhany, zvony a gotická reliéfní dřevořezba Smrt Panny Marie pocházejí ze zbořeného kostela.
Odkazy
Reference
Literatura
- KONEČNÝ, Michal. Zámek Lednice. Kroměříž: Národní památkový ústav, uzemní památková správa v Kroměříži, 2017. 208 s. ISBN 978-80-87231-41-8. S. 144–147.
Související články
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Scotch Mist, Licence: CC BY-SA 4.0
Lednice is a village in South Moravia in the Czech Republic. In 1996 it was inscribed on the UNESCO World Heritage List (together with the manor of Valtice) as "an exceptional example of the designed landscape that evolved in the Enlightenment and afterwards under the care of a single family." It contains a palace and the largest park in the country.
Since Lednice/Eisgrub first passed into the hands of the House of Liechtenstein in the mid-thirteenth century, its fortunes had been tied inseparably to those of that noble family. The palace of Lednice began its life as a Renaissance villa; in the seventeenth century it became a summer residence of the ruling Princes of Liechtenstein. The estate house – designed and furbished by baroque architects Johann Bernhard Fischer von Erlach, Domenico Martinelli, and Anton Johan Ospel – proclaimed rural luxury on the grandest scale. In 1846–58 it was extensively rebuilt in a Neo-Gothic style under the supervision of Georg Wingelmüller.
The surrounding park is laid out in an English garden style and contains a range of Romantic follies by Joseph Hardtmuth, including the artificial ruins of a medieval castle on the bank of the Thaya/Dyje River (1801) and a solitary sixty-metre minaret, reputedly the tallest outside the Muslim world at the time of its construction (1797–1804).The Scotch Mist Gallery contains many photographs of historic buildings, monuments and memorials of Poland and beyond.
Autor: Dobroš, Licence: CC BY-SA 4.0
Friedrich August Brandː Svatý Jakub Větší s poutníky, olejomalba na plátně (1761), oltářní obraz ze zámeckého kostela v Lednici, nyní na zámku ve Valticích