Kostel svatého Petra a Pavla (Bernartice)
Kostel svatého Petra a Pavla v Bernarticích | |
---|---|
Místo | |
Stát | ![]() |
Obec | Bernartice |
Souřadnice | 50°23′17,39″ s. š., 17°4′29,96″ v. d. |
Základní informace | |
Církev | římskokatolická |
Diecéze | ostravsko-opavská |
Děkanát | Jeseník |
Farnost | Bernartice |
Zasvěcení | svátek svatých Petra a Pavla |
Další informace | |
Kód památky | 26003/8-825 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Farní kostel svatého Petra a Pavla se nachází v Bernarticích v okrese Jeseník. Kostel s dochovanými raně gotickými portály a příporami v kněžišti byl barokně a později romanticky upraven. Kostel náleží pod Římskokatolickou farnost Bernartice u Javorníka, děkanát Jeseník, diecéze Ostravsko-opavská.[1] Kostel je kulturní památkou ČR.[2]
Historie
První písemné prameny zmiňují kostel v Bernarticích v roce 1335. Jeho vznik lze řadit k obdobným kostelům, které vznikaly v období druhé poloviny 13. století, kam ji řadí i některé stavební prvky jako je vstupní portál, románsko-gotické jádro stavby atd. Vizitační zprávy z roku 1638 popisují krásnou figurální výzdobu stěn a zprávy z roku 1651 a 1666 uvádějí, že byl v kostele vymalován dřevěný strop obrazy dvanácti apoštolů a měl krásné sochy a obrazy. V roce 1711 byla ke kostelu přistavěna věž. V roce 1871 byla přistavěna kaple svaté Hedviky, strženy malé přístavky a upravena okna. Přestavbu vedl javornický stavitel Josef Schwarzer (?1833–1899). Opravy kostela probíhaly v letech 1923, 1932, 1948, 1971–1974 a 1993.[3][4]
V kostele se nachází renesanční epitaf Bartoloměje Oerta z roku 1571 a náhrobek faráře Adama Merkela z doby po roce 1600.[5]
Popis
Jednolodní orientovaná stavba ukončená nižším a užším závěrem. Ke kněžišti přiléhá na severní straně sakristie. K jižní okapové straně lodi byla přistavěna kaple svaté Hedviky. K západnímu průčelí je přistavěna věž. V kostele byl zvon z roku 1430, který byl později přelit. Kolem kostela se rozkládá hřbitov ohrazený zídkou s barokní branou.[6][7]
Kněžiště
Kněžiště je nižší a užší než loď a má pravoúhlý půdorys s rovným závěrem, je zaklenuto křížovou žebrovou klenbou. Žebra mají klínový profil a vybíhají z příporových hlavic s bochníkovými patkami. Protnutí žeber ve vrcholu je překryto terčem s pětilistou reliéfní rozetou. Ve štítu rovného závěru jsou nad sebou dvě malá okénka se segmentovými záklenky.
Sakristie
Patrová sakristie přiléhá k severní straně kněžiště. Je čtyřboká na obdélném půdoryse a oratoří v patře a se čtvercovou předsíni s valenou klenbou na jižní straně, východ do předsíňky u níž je gotický portál a votivní deska z roku 1596. Vstup do sakristie je pravoúhlý, strop je plochý, střecha pultová. Sakristie má kované dveře do kněžiště, kované dveře na schodiště na zasklenou plochostropou tribunu.
Loď
Loď je podélného půdorysu s rovným napříč trámem dělený omítnutý dřevěný strop. V okapových stěnách lodi jsou prolomená dvě vysoká okna s lomeným záklenkem. Na jižní stěně byly dodatečně prolomeny tři průchody zakončené plným obloukem do kaple sv. Hedviky. V západní části lodi je na dvou litinových sloupech položena kruchta. Na severní straně podkruchtí je malé okno. Loď je oddělena od kněžiště triumfálním lomeným obloukem. Loď i kněžiště nají hladkou fasádu, členěnou okny a záklenky. Střecha je sedlová.
Kaple svaté Hedviky
K jižní straně po celé délce lodi byla přistavěna kaple svaté Hedviky, která je završena cimbuřím. V jižní zdi uprostřed je dodatečně osazen gotický portál. Kaple je plochostropá, v jižní a západní zdi je po dvou hrotitých oknech v mělkých nálevkovitých špaletách. Stěny jsou hladké.
Věž
Věž je osově přistavěna k západnímu průčelí kostela. Hranolová stavba na čtvercovém půdorysu je zakončena cibulovou střechou s lucernou, krytou měděným plechem. Věž je členěná pravoúhlým oknem v prvním patře a dvěma okny nad sebou nad obvodovými římsami a okny na každé straně zvonového patra. Fasádu věže tvoří lisénové rámy, dvě obvodové římsy a korunní římsa. Ve zvonovém patře na jižní a východní straně jsou umístěny věžní hodiny s ciferníkem. Podvěží je původní předsíň s barokním portálem.
Interiér
Interiér je novogotický. Votivní morový obraz z 16. století, empírová křtitelnice z roku 1819.
Odkazy
Reference
- ↑ Děkanát Jeseník [online]. [cit. 2019-01-18]. Dostupné online.
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2019-01-18]. Identifikátor záznamu 137151 : Kostel sv. Petra a Pavla. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ Bernartice - farní kostel sv. Petra a Pavla. www.turistika.cz [online]. [cit. 2019-01-18]. Dostupné online.
- ↑ M, Kamler. Kostel sv.Petra a Pavla - Bernartice kostel, Bernartice (obec). www.krasnecesko.cz [online]. [cit. 2019-01-19]. Dostupné online.
- ↑ Bernartice (Okres Jeseník) – CzechIndex. www.czechindex.cz [online]. [cit. 2019-01-20]. Dostupné online.
- ↑ Detail dokumentu - G0275761. iispp.npu.cz [online]. [cit. 2019-01-20]. Dostupné online.
- ↑ Památkový katalog - 1000137151_0001 - kostel sv. Petra a Pavla. pamatkovykatalog.cz [online]. [cit. 2019-01-20]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
- Seznam kulturních památek v okrese Jeseník
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: BíláVrána, Licence: CC BY-SA 4.0
Bernartice, okres Jeseník, kostel sv. Petra a Pavla