Kostel svatého Václava (Nové Veselí)
Kostel svatého Václava v Novém Veselí | |
---|---|
![]() | |
Místo | |
Stát | ![]() |
Kraj | Vysočina |
Okres | Žďár nad Sázavou |
Obec | Nové Veselí |
Lokalita | v centru obce |
Souřadnice | 49°31′11,99″ s. š., 15°54′29,06″ v. d. |
Základní informace | |
Církev | římskokatolická |
Provincie | moravská |
Diecéze | brněnská |
Děkanát | Žďár nad Sázavou |
Farnost | Nové Veselí |
Status | farní kostel |
Užívání | pravidelné |
Zasvěcení | svatý Václav |
Architektonický popis | |
Výstavba | 1752-1757 |
Specifikace | |
Stavební materiál | kámen |
Další informace | |
Ulice | Na Městečku |
Kód památky | 14820/7-4298 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Barokní kostel svatého Václava se nachází v městysi Nové Veselí v okrese Žďár nad Sázavou v Kraji Vysočina.
Historie
První zmínka o kostele v Novém Veselí pochází již z roku 1393. Tento gotický kostel byl zasvěcen svatému Václavu a nacházel se na dnešním starém hřbitově. V roce 1709 byl veselský statek zakoupen žďárským klášterem. Opat Bernard Hennet, nástupce známého žďárského opata Václava Vejmluvy, nebyl spokojený se stavem veselského kostela, a proto se rozhodl nechat vystavět kostel nový.[1] Základní kámen nového kostela byl posvěcen v roce 1751, samotná stavba započala pravděpodobně o rok později. Kostel byl dokončen v roce 1757, ve stejném roce byl i vysvěcen. Nový kostel byl zasvěcen opět svatému Václavu. Starý kostel byl zbořen v roce 1760.
Kostel byl výrazně upravován po požáru roku 1831, tehdy byla jehož věž o třetinu snížena (původně byla vysoká 68 metrů).
Popis
Uvnitř kostela je vyobrazený opatský znak s červeným kohoutem, jako památka na stavebníka Bernarda Henneta. Po stranách znaku se nachází nápis: „Svatý Wáclave, nedej zahynouti nám ni budoucím!“ Jednolodní barokní stavba byla pravděpodobně vystavěna dle projektu brněnského architekta a inženýra Františka Antonína Grimma (1710–1784). Původní věž kostela byla vysoká 68 metrů, ale po požáru v roce 1831 byla snížena na 36 metrů. Vlastní průčelí kostela je po stranách mezi pilastry prolomeno dvěma nikami se sochami (sv. Antonín Paduánský a neurčitelný světec bez atributu). Kostel je obehnán ohradní zdí, na západní straně se nachází hlavní vstupní brána. Na jejích pilířích stojí sochy svatého Jana Nepomuckého a Panny Marie Karlovské. Nalevo od hlavní brány stojí kamenný kříž, který je vysoký asi 7 metrů. Zajímavostí je, že je celý vytesán z jednoho kusu kamene. U bočního vstupu se nachází socha svatého Václava, kterou vytvořil akademický sochař a místní rodák Julius Pelikán (1887–1969). Socha byla odhalena v roce 1965.[2]
Pověst o založení kostela v Novém Veselí
Dle pověsti byl veselský kostel založen opatem žďárského kostela Bernardem Hennetem. Opat se během honu oddělil od družiny a zabloudil v hustých lesích. Marně se snažil najít nějaké známé místo nebo lesní cestu, byl hladový, unavený a zacházel stále hlouběji do lesů. Uprostřed temné noci padl opat na kolena a začal se modlit k Bohu, aby mu ukázal cestu a vyvedl ho z noci do dne. Slíbil, že pokud ve zdraví vyvázne, postaví v Novém Veselí nový kostel namísto starého kostela a zasvětí ho svatému Václavu. Modlil se celou noc, a když začalo svítat, opět se vydal na cestu. Najednou uslyšel zakokrhání kohouta. Ihned zapomněl na hlad, šrámy i únavu a bežel směrem, odkud kokrhání přícházelo. Kdykoliv zaváhal nebo ztratil směr, kokrhání kohouta se znovu ozvalo a ukázalo mu správnou cestu. Nakonec se opat dostal na okraj lesa a pak už snadno došel do veselského dvora. Veselští poddaní ho potom zavezli do kláštera, kde opat zjistil, že v lesích ztratil svůj vzácný opatský prsten s ostatky svatých. Slib ale dodržel. Nechal v Novém Veselí postavit krásný nový barokní kostel. Uvnitř chrámové lodi je vyobrazen rodový erb opata Bernarda Henneta, ve štítu se nachází červený kohout na zeleném pahorku, který v zobáku drží zlatý prsten.[3]
Reference
- ↑ JURMAN, Hynek. Ždársko: turisticko-vlastivědný průvodce obcemi a jejich okolím. 2. rozš. vyd. Tišnov: Sursum, 1999, 250 s.
- ↑ SVOBODA, Pavel. 1000 stavebních památek a jiných zajímavostí Novoměstska a Žďárska. 1. vyd. Žďár nad Sázavou, 2014, 373 s.
- ↑ ŠACHA, Vladimír. U vyhaslých milířů: báje a pověsti ze Žďárska. 3. vyd. Brno: Muzejní a vlastivědná společnost, 1990, 108 s.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Juandev, Licence: CC BY-SA 3.0
Nové Veselí. Okres Žďár nad Sázavou, Česká republika.