Kostel svatého Václava (Rozdělov)
Farní kostel sv. Václava | |
---|---|
![]() | |
Místo | |
Stát | ![]() |
Souřadnice | 50°8′27,78″ s. š., 14°4′12,1″ v. d. |
Základní informace | |
Církev | římskokatolická církev |
Diecéze | Arcidiecéze pražská |
Vikariát | Kladenský vikariát |
Farnost | Kladno- Rozdělov |
Status | farní kostel |
Současný majitel | Arcibiskupství pražské |
Zasvěcení | svatý Václav |
Datum posvěcení | 25. září 1927 |
Světitel | František Kordač |
Architektonický popis | |
Architekt | František Havlena |
Další informace | |
Ulice | Vítězná a Vašíčkova |
Oficiální web | https://www.farnostrozdelov.cz/ |
Kód památky | 26879/2-4050 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kostel svatého Václava v Rozdělově je římskokatolický farní kostel vystavěný ve stylu české art deco z let 1925–1927 na křižovatce ulic Vítězná a Vašíčkova v části města Kladno-Rozdělov.
Historie
Rozdělov založili břevnovští a broumovští benediktini za opata Štěpána Rautenstraucha O.S.B. (1773–1785), a to jako součást kladenského (benediktinského) panství.[1]Ještě nedávno se v rozdělovském lese nacházely mezníky s písmeny B a S, které vymezovaly hranici smečenského a kladenského panství.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Rozdelov_Kladno_KL_CZ_Rozdelovske_lipy_Tilia_cordata_014.jpg/220px-Rozdelov_Kladno_KL_CZ_Rozdelovske_lipy_Tilia_cordata_014.jpg)
Nová ves byla osídlena příchozími z jiných benediktinských míst, a to zejména z benediktinského Policka a Broumovska. Z konce 18. století pochází i půdorys rozdělovské návsi, kde vyrostla řada stavení a o něco později také kaplička sv. Mikuláše (1802).
Dynamický rozvoj Kladna samozřejmě ovlivnil i zástavbu Rozdělova, který se rozšiřoval především podél hlavní komunikace (dnešní Doberské ulice). Během let se Rozdělov – zemědělská obec na kraji lesů – postupně stává bydlištěm hlavně horníků, kteří sem hojně přicházeli z Příbramska.
V roce 1814 čítal Rozdělov 15 domů a 114 obyvatel. Prudký příliv obyvatel přišel s industrializací Kladenska ve druhé polovině 19. století, zejména pak po roce 1888 v souvislosti se zahájením těžby na blízkém dole Max u Libušína.
Svůj význam má i hřbitov – svaté pole. Dříve pochovávali Rozdělovští své zesnulé na kladenském hřbitově, ale kvůli nedostatku místa a velké vzdálenosti založili v roce 1914 vlastní hřbitov při silnici do Kamenných Žehrovic.
Při sčítání lidu bylo v roce 1921 v Rozdělově, který byl tehdy ještě samostatnou obcí, napočítáno 2046 římskokatolických věřících, přesto byla školní kaple, kde se sloužily bohoslužby pro celou obec, v roce 1924 zrušena.
Stavba kostela (1925–1927)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Kostel_sv._V%C3%A1clava_v_Kladn%C4%9B-Rozd%C4%9Blov%C4%9B%2C_Arcibiskup_Franti%C5%A1ek_Korda%C4%8D_Korada%C4%8D.jpg/220px-Kostel_sv._V%C3%A1clava_v_Kladn%C4%9B-Rozd%C4%9Blov%C4%9B%2C_Arcibiskup_Franti%C5%A1ek_Korda%C4%8D_Korada%C4%8D.jpg)
Po uzavření školní kaple byl založen Spolek pro vystavění katolického kostela v Rozdělově u Kladna, kterému předsedal Jan Nosek († 1929). Spolek nalezl velkou podporu u tehdejšího arcibiskupa Františka Kordače (1852–1934)[2], který poskytl finanční prostředky na stavbu. Dne 27. září 1925 byl zvláště zásluhou rozdělovského katechety P. Jaroslava Kopřivy (1895–1954) položen základní kámen, a to na pozemku, který spolku darovali břevnovští a broumovští benediktini. Plány rozdělovského kostela vypracoval arcibiskupský stavební rada František Havlena z Prahy–Vinohrad, rovněž autor projektu Arcibiskupského semináře v Praze–Dejvicích;[3] záměrem Kordače bylo, aby obě stavby probíhaly současně. Architekt uvažoval i o okolní zástavbě. Na kresbě rozdělovského kostela, která měla sloužit k propagaci stavby, navrhl, aby kostel na každé straně křižovatky doplňovaly vícepatrové bytové domy. Celku měl vévodit právě chrám s výraznou červenobílou barevností; nepodařila se realizovat působivá parková úprava.
Prvotní záměr architekta se během stavby kvůli různým okolnostem měnil, a to zejména z důvodu tenčících se finančních možností arcibiskupské pokladny. To nutilo „slevovat“, ukrajovat z plánů nejen v kvalitě (záměny umělců, náhrada přírodního kamene umělým, otázka nových varhan), ale i v kvantitě (nerealizovaná sochařská výzdoba, oltářní provizoria, neprovedené rozvinutí architektury do prostoru, zmíněný chybějící parčík). Výzdobu vstupního portálu sice navrhl sochař Stino Paukert, šlo o výjev ze života sv. Václava, sochař již připravil i skicu. Požadovaná cena však byla pro stavebníka příliš vysoká. Havlena se proto obrátil na sochaře Ludvíka Vocelku, kterému se stala vzorem svatováclavská jezdecká socha od Josefa Václava Myslbeka.
Stavbu kostela vedl kladenský stavitel Josef Picek. Ještě před kolaudací, kdy se v interiéru stále pracovalo, posvětil v neděli 14. srpna 1927 kanovník František Hrubík [4] nové zvony. V neděli 25. září vysvětil nový kostel František Kordač.[5]
Interiér
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Kostel_sv._V%C3%A1clava_v_Kladn%C4%9B-Rozd%C4%9Blov%C4%9B2.jpg/220px-Kostel_sv._V%C3%A1clava_v_Kladn%C4%9B-Rozd%C4%9Blov%C4%9B2.jpg)
Interiéru dominuje hlavní oltář, který však neodpovídá původní představě Františka Havleny. Oproti návrhu byla z úsporných důvodů zhotovena rámová architektonicky pojatá konstrukce, do které byl vsazen hluboký dřevěný reliéf s výjevem Zavraždění sv. Václava od Ferdinanda Stuflessera (1855–1926) z řezbářské dílny v St. Ulrich in Gröden v jižním Tyrolsku (dnes v Ortisei, oblast Trident – Horní Adiže, Itálie).[6] Havlena také navrhl jinou formu bočních oltářů, ty stávající pochází ze zrušené koleje piaristů v Praze.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Kostel_sv._V%C3%A1clava_v_Kladn%C4%9B-Rozd%C4%9Blov%C4%9B%2C_hlavn%C3%AD_olt%C3%A1%C5%99.jpg/220px-Kostel_sv._V%C3%A1clava_v_Kladn%C4%9B-Rozd%C4%9Blov%C4%9B%2C_hlavn%C3%AD_olt%C3%A1%C5%99.jpg)
Stěny chrámu zdobí barevný dekor, jehož návrh rovněž pochází z pera Františka Havleny. Malířské práce zajistila firma Jaro Hlaváčka, který si patrně přizval ke spolupráci architekta Majera. Na ploše stropu byl aplikován stylizovaný Kříž sv. Otce Benedikta. V kněžišti kostela visí obraz Panny Marie Bolestné z roku 1937 v beuronském slohu od emauzského benediktina Antonína Vrbíka.
Slohově lze charakterizovat rozvrh a pojetí výmalby jako art deco. V předsíni chrámu jsou zasazeny bronzové nápisové desky a jedna z nich nese reliéf arcibiskupa Františka Kordače od sochaře Břetislava Bendy (1897–1983).[5]
Varhany na kůru
Nedostatek finančních prostředků při stavbě kostela vedl i k nouzovému řešení při pořizování varhan, které pocházejí z kaple konviktu v Příbrami (čp. 240, Jiráskovy sady). Když byl v budově v roce 1922 umístěn rektorát Vysoké školy báňské v Příbrami, nástroj deponovali na půdu arcibiskupského gymnázia v Bubenči, odtud byl přestěhován do rozdělovského kostela. Hrací stůl je umístěn před varhanní skříní, rejstříky: Principál 8´, Oktáva 4´, Flétna 4´, Salicionál 8´, Kryt 8´, Bourdon 16´, Mixtura 2 2/3´, Pedál - Subbas 16´.[5]
Varhánky z kostela sv. Jiří nad Libušínem
![Varhánky z libušínského kostela, (Josef Gartner, 1859)](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Kostel_varhany_rozdelov.jpg/220px-Kostel_varhany_rozdelov.jpg)
Festival Varhany znějící 2012[7] inicioval také opravu značně poničeného nástroje od Josefa Gartnera[8] z roku 1859) ve filiálním kostele sv. Jiří nad Libušínem.[9] Protože toto místo je opuštěné a varhany po opravě by byly ohroženy, byly po restaurování přemístěny do farního kostela sv. Václava v Rozdělově.
Opravu v letech 2013 a 2014 provedl Jan Otcovský. Dispozice Gartnerových varhan: Manuál, C–d´´´ (51 tónů): (1) Kopula 8´, (2) Kopula 4´, (3) Principal 2´, (4) Kvinta 11/3´, Pedál, C–f0 (18 kláves, 13 tónů); , Bas 8´, Lg otevř.
Zvony
Ve věži kostela visí tři zvony – Václav (230 kg) odlit v roce 1999, Ludmila (326 kg) a Prokop (169 kg), oba odlity v roce 2005 ve zvonařské dílně Tomášková-Dytrychová z Brodku u Přerova, výtvarné řešení navrhl grafik a heraldik J. K. Zdirad Čech.[10]
Farnost
Působí zde Římskokatolická farnost u kostela sv. Václava Kladno-Rozdělov kladenského vikariátu pražské arcidiecéze.
Galerie
- barokní mezník mezi smečenským a benediktinským panstvím
- ideální podoba kostela, návrh od Františka Havleny
- kostel sv. Václava v Kladně-Rozdělově, stav krátce po dokončení
- Obraz Bolestné Panny Marie (Piety) v beuronském slohu, A. Vrbík (1937)
- interiér, pohled k hlavnímu oltáři
- interiér, pohled ke kůru
- Detail sochy sv. Václava nad hlavním vchodem.
Odkazy
Reference
- ↑ ZÁLESKÝ, František. Rozdělov. Kladno: vlastním nákladem, 1934. 125 s.
- ↑ MAREK, Pavel; ŠMÍD, Marek. Arcibiskup František Kordač. Olomouc: Univerzita Palackého v Olomouci, 2013. 223 s. ISBN 978-80-244-3371-4.
- ↑ FUCHS, Alfréd, Pražský arcibiskupský seminář, in: Pestrý týden, příloha, 26. 11. 1927
- ↑ PODLAHA, Antonín. Dr. František Hrubík. Časopis katolického duchovenstva. Roč. 1928/9, čís. 8–9, s. 1001–1002. Dostupné online.
- ↑ a b c DUKA, Dominik; SIOSTRZONEK, Prokop; KUČERA, Jaroslav, et. al. Kostel sv. Václava v Kladně–Rozdělově 1927–2017. 2017. vyd. Kladno: Římskokatolická farnost u kostela sv. Václava v Kladně Rozdělově, 2017. 63 s. Dostupné online. ISBN 978-80-270-1212-1.
- ↑ Die traditionsreichste Holzschnitzerei, Bildhauerei bzw. Kunstatelier.. Ferdinand Stuflesser 1875 [online]. [cit. 2023-06-06]. Dostupné online. (německy)
- ↑ https://www.varhany.slansko.cz/2012/
- ↑ https://www.varhany.slansko.cz/2012/varhany/kostel-sv-jiri-libusin.html#gartner
- ↑ https://www.varhany.slansko.cz/2012/varhany/kostel-sv-jiri-libusin.html
- ↑ Rozdělovské zvony [online]. Kladno: Římskokatolická farnost u kostela sv. Václava, Kladno – Rozdělov,, 2012 [cit. 2013-06-06]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Václava na Wikimedia Commons
- Památka číslo 26879/2-4050 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD)
- Farnostrozdelov.cz: Kostel sv. Václava - Kladno Rozdělov
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Kladno, rozdelov, kostel, pohled
Kostel sv. Václava v Rozdělově, po dokončení
Rozdělovské lípy, skupima tří památných lip malolistých (Tilia cordata) u kapličky sv. Mikuláše na návsi v Kladně-Rozdělově, okres Kladno. Celkový pohled od jihu.
Autor: Topi Pigula, Licence: CC BY-SA 4.0
Detail sochy sv. Václava nad hlaním vchodem
Autor: Rozdelov, Licence: CC BY-SA 4.0
reliéf arcibiskupa Františka Kordače
Autor: Pokud má díla používáte mimo projekty Wikimedia, ocenil bych upozornění. Více z mé práce najdete v mé osobní galerii., Licence: CC BY 3.0
Kostel svatého Václava v Kladně-Rozdělově
Autor: Rozdelov, Licence: CC BY-SA 4.0
Kostel sv. Václava, Kladno Rozdělov, Antonín Vrbík, Panna Maria Bolestná, 1937
Autor: Rozdelov, Licence: CC BY-SA 4.0
Kladno – Rozděov, interiér kostela, foto 2023
Autor: Rozdelov, Licence: CC BY-SA 4.0
kostel sv. Václava v Kladně-Rozdělově, hlavní oltář s reliéfem od Františka Stuflessera
Autor: Rozdelov, Licence: CC BY-SA 4.0
Pohled k hlavnímu oltáři