Kotouč (Podbeskydská pahorkatina)
Kotouč | |
---|---|
Vrch Kotouč | |
Vrchol | 520[1] m n. m. (původně 550 m) |
Prominence | 112 m ↓ rozc. Národní sad[2] |
Izolace | 1,2 km → Bílá hora |
Seznamy | Nejprominentnější hory CZ Hory Podbeskydské pahorkatiny |
Poloha | |
Světadíl | Evropa |
Stát | ![]() |
Pohoří | Podbeskydská pahorkatina / Štramberská vrchovina / Šostýnské vrchy |
Souřadnice | 49°35′2″ s. š., 18°6′45″ v. d. |
Hornina | vápenec |
Povodí | Lubina → Odra |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kotouč (520 m n. m.) je vrch v Podbeskydské pahorkatině v okrese Nový Jičín, ležící jižně od města Štramberk.[3]
Přírodní poměry
Geologie a geomorfologie
Kotouč tvoří jurský vápenec z vnějšího bradlového pásma Karpat.[3][4] Kromě vápence je zde i jílovec (lupek), slínovec, pískovec a slepenec (konglomerát). V lomu jsou těženy světle šedé až bělavé štramberské vápence ze svrchní jury až spodní křídy. Jsou přítomny také mladší křídové sedimenty, které jsou zachovány ve výplních pseudokrasových dutin nebo podél zlomů – jsou to čupecké (olivetské) vápence, kopřivnické vápence a tmavé jílovce kotoučského souvrství.[4] V lomu bylo popsáno kolem jednoho tisíce různých druhů fosilií, například koráli, mořské houby, stromatopory, mechovky, červi, amoniti, belemniti, plži, mlži, lilijice, ježovky, korýši a další. Také byly nalezeny mikrofosilie, například nanoplankton, řasy nebo vápnité dinocysty, což řadí Štramberk k nejbohatším evropským jurským paleontologickým nalezištím.[4]
Fauna a flora
Před odtěžením vrcholu představovaly jižní svahy ojedinělé stanoviště skalní stepi s teplomilnou květenou a výskytem vzácných rostlin, které měly výjimečné postavení na území severovýchodní Moravy.[3] Odtěžení zeminy, změny vegetace a novodobé zalesnění Kotouče je pravděpodobnou příčinou vyhynutí některých význačných druhů rostlin a živočichů.[3]
Pouze zde rostli devaterníček skalní (Helianthemum rupifragum) nebo jižní pelyněk metlatý (Artemisia scoparia). Znovu zde byl spatřen rozrazil rakouský (Veronica austriaca) a v okolí Kotouče i záraza hřebíčková (Orobanche caryophyllacea). Žil zde také dnes již vyhynulý poddruh jasoně červenookého (Parnassius apollo), nebo zedníček skalní (Tichodroma muraria).[3]
Ochrana přírody
Šipka (národní přírodní památka) – vyhlášena 9. ledna 1960 na ploše 29 hektarů za účelem ochrany významného archeologického naleziště a reliktní květeny. Oblast spravuje Agentura ochrany přírody a krajiny ČR – Správa CHKO Poodří.
Těžba
Firma bratří Guttmannů zde v roce 1881 založila lom a vytěžený vápenec využívala v hutích. Na lom navázala výstavba železniční tratě ze Štramberka do Studénky a cementárny, otevřená 19. prosince téhož roku. Trať byla v provozu v letech 1912–1993. Od roku 1945 patřil lom státnímu podniku Vítkovice. Vrcholová část Kotouče zanikla ještě před rokem 1959.[3]
Další informace
- Archeologická lokalita – ve vrcholové části, která byla odtěžena, se nacházelo pravděpodobně slovanské hradiště.
- Křížová cesta – z Nového Jičína do Štramberka vede křížová cesta, která původně končila na vrchu Kotouč u kostelíků. Vrcholové kapličky a další stavby musely ustoupit těžbě vápence.[5][3]
- Národní sad – slavnostně otevřen v roce 1922. Tato galerie v přírodě je věnovaná významným českým osobnostem.
Galerie
- Jeskyně Šipka
- Jasoň červenooký
- Kaplička na křížové cestě
- Velkolom
Odkazy
Reference
- ↑ Geoprohlížeč: Základní topografická mapa ČR 1 : 5 000 [online]. Zeměměřický úřad [cit. 2024-04-19]. Dostupné online.
- ↑ Ultrakopce na Ultratisicovky.cz
- ↑ a b c d e f g Kotouč (Štramberk). Lašská brána Beskyd. [cit. 2024-04-11]. Dostupné online.
- ↑ a b c Lom Kotouč u Štramberka. Databáze významných geologických lokalit: 4151 [online]. Praha: Česká geologická služba, 1998. [cit. 2024-04-13]. Dostupné online.
- ↑ Křížová cesta z Nového Jičína do Štramberka. © 2010 - 2015 Mládež děkanátu Nový Jičín. Dostupné online. Archivováno 8. 7. 2015 na Wayback Machine.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kotouč na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Kotouč (vrch) v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: derivative work Виктор_В, Licence: CC BY-SA 3.0
Relief map of the Czech Republic
This is a solid red equilateral triangle, which can symbolize or indicate many things, including the the symbol for fire in the books by Franz Bardon.
Autor: Daniel Baránek, Licence: CC BY-SA 4.0
Štramberk, vrchol Kotouč, jeskyně Šipka na severním úbočí
Autor: Dr. Killer, Licence: CC BY-SA 3.0
Velkolom Kotouč Štramberk. Nachází se na okraji města Štramberk.
Autor: Dr. Killer, Licence: CC BY-SA 3.0
Pohled na kopec Kotuč ze Štramberské Trúby
Autor: Pavlína Koncošová, Licence: CC0
Kaplička v obci Štramberk v okrese Nový Jičín (původní popisek na webu www.drobnepamatky.cz: Kaplička na křížové cestě u Štramberku - 10. zastavení) – záznam č. 43523.