Kura-arakská kultura
Kura-arakská kultura je kavkazská archeologická kultura datovaná do období 3500-2500 př. n. l.[1] Je pojmenovaná podle řek Kura a Araks. Navazovala na kulturu Šulaveri-Šomu, byť rozdíly obou kultur archeology dlouho mátly.[2] Na ni navázala trialetská kultura a nachičevanská kultura. Rozkládala se na území 1000 x 500 km. Zasahovala na území dnešních států Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Írán, Turecko, Sýrie a Rusko (Čečenska, Dagestánu, Ingušska). Nejčasnější nálezy pocházejí z Araratské pláně, někteří odborníci za původní jádro však považují též Kartlii a Kachetii. Významné naleziště se nachází v katastru dnešního Jerevanu. Kultura je úzce spjata s přibližně současnou maykopskou kulturou na severním Kavkaze. Zdá se, že se obě kultury navzájem ovlivňovaly.
Kultura a ekonomika
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/Sighnaghi_Museum._Bronze_Age_pottery_and_bronze_axe.jpg/220px-Sighnaghi_Museum._Bronze_Age_pottery_and_bronze_axe.jpg)
Ekonomika byla založena na zemědělství a chovu dobytka (zejména skotu a ovcí). Obyvatelé pěstovali obilí a sadové plodiny a je známo, že používali nástroje k výrobě mouky. Chovali i psy a v pozdějších fázích i koně. Byla to právě tato kultura, která na Kavkaz domestikaci koní uvedla. Pěstovalo se i víno, ale to bylo zřejmě dědictví již ze Šulaveri-Šomu. Stephen Batiuk navrhl teorii, že to byli právě obyvatelé Kura-arakské kultury, kteří rozšířili pěstování révy a vinařskou technologii do Mezopotámie a východního Středomoří.[3] Existují důkazy o obchodu s Mezopotámií a Malou Asií. Malé rozdíly mezi sídly naznačují, že sociální hierarchie nebyla příliš vyvinuta. Stavěli domy z nepálených cihel, původně kulaté, později obdélníkové. V určitém okamžiku se sídla a pohřebiště kultury rozšířily z nížinných říčních údolí do horských oblastí. Někteří odborníci za příčinu považují mohutnou migrační vlnu Indoevropanů, ale o této otázce se stále diskutuje. Nástup zpracování kovů byl poměrně pozdní, ale industrie byla poté velmi rozvinutá, zpracovávaly se měď, stříbro, zlato, cín i bronz. Kovové výrobky se vyvážely do poměrně širokého okolí, po Volze, Dněpru a Donu, ale i na Blízký východ. Keramika byla výrazná, malovaná černou a červenou barvou s použitím geometrických vzorů. Byla také vyvážena, nalezena byla i v Izraeli či v Dagestánu a Čečensku. Velmi různorodé byly pohřební praktiky. Byly nalezeny mělké hroby i velké pohřební jámy, kamenné schránky i krypty, ale také rozsáhlé mohyly, z nichž některé byly obklopeny dolmeny. Rozdíly jsou i v poloze mrtvých a byly dokonce objeveny i stopy kremace. To podle některých badatelů ukazuje, že populace byla heterogenní etnicky i jazykově. Tato různost v pohřebních praktikách je u archeologických kultur velmi neobvyklá, právě tyto praktiky je často spojují a definují. Je zřejmé, že největší (20–25 metrů vysoké, 200–300 metrů v průměru) a nejbohatší mohyly, v nichž nechybí ani stříbrné šperky, jsou z nejpozdnější fáze vývoje kultury. Takové byly nalezeny zejména na levém břehu řeky Alazani.
Odkazy
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kura-arakská kultura na Wikimedia Commons
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kura–Araxes culture na anglické Wikipedii.
- ↑ ROTHMAN, Mitchell S. Explaining the Kura-Araxes. [s.l.]: Brill Dostupné online. ISBN 978-90-04-32547-0. S. 217–257. (anglicky) DOI: 10.1163/9789004325470_011.
- ↑ SAGONA, Antonio; KIGURADZE, Tamaz. On the origins of the Kura-Araxes cultural complex. Archaeology in the Borderlands: Investigations in Caucasia and Beyond, edited by A. T. Smith and K. Rubinson, pp. 38–94.. 2003-01-01. Dostupné online [cit. 2023-08-07].
- ↑ BATIUK, Stephen D. The fruits of migration: Understanding the ‘longue dureé’ and the socio-economic relations of the Early Transcaucasian Culture. Journal of Anthropological Archaeology. 2013-12-01, roč. 32, čís. 4, s. 449–477. Dostupné online [cit. 2023-08-07]. ISSN 0278-4165. DOI 10.1016/j.jaa.2013.08.002. (anglicky)
Média použitá na této stránce
Autor: Kober, Licence: CC BY-SA 4.0
1, 2. Vessel. Clay. Chaliantkhevi barrow No. 1. Kura-Araxes Culture, second half of the 4th - first half of the 3rd milennium BC. 3. Axe. Bronze. Areshi. Early Bronze Age, 3rd millenium BC. Sighnaghi Museum, Georgia.
Gerard Mercator. Tabula Asiae III (Georgia)