Lštění
Lštění | |
---|---|
![]() Starobylý kostel sv. Klementa na Hradišti nad Lštěním | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Benešov |
Obec s rozšířenou působností | Benešov (správní obvod) |
Okres | Benešov |
Kraj | Středočeský |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°51′52″ s. š., 14°42′52″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 478 (2023)[1] |
Rozloha | 4,68 km²[2] |
Katastrální území | Lštění |
Nadmořská výška | 273 m n. m. |
PSČ | 257 22 |
Počet domů | 199 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Grégrova 29 Lštění 257 22 Čerčany ou.lsteni@lsteni-zlenice.cz |
Starostka | Linda Procházková |
Oficiální web: www | |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Lštění | |
Další údaje | |
Kód obce | 532193 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lštění je obec v okrese Benešov ve Středočeském kraji. Leží na levém břehu řeky Sázavy necelých deset kilometrů severovýchodně od Benešova a 33 kilometrů jihovýchodně od centra Prahy. Žije zde 478[1] obyvatel.
Historie
První písemná zmínka o vesnici sice pochází z roku 1398, ale v raném středověku zde bylo vystavěno pravděpodobně přemyslovským knížetem Spytihněvem I. hradiště, které patřilo mezi významné hraniční body tehdejšího přemyslovského patrimonia. Kronikář Kosmas označuje k roku 1055 Lštění jako castrum munitissimum, tedy pevný hrad. Hradiště zaniklo pravděpodobně ve 12. století.[4]
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 250 | 240 | 260 | 258 | 219 | 210 | 277 | 428 | 539 | 455 | 364 | 283 | 293 | 408 | 481 |
Počet domů | 31 | 30 | 35 | 37 | 34 | 40 | 88 | 250 | 131 | 129 | 110 | 136 | 146 | 179 | 199 |
Obecní správa
Územněsprávní začlenění
Dějiny územněsprávního začleňování zahrnují období od roku 1850 do současnosti. V chronologickém přehledu je uvedena územně administrativní příslušnost obce v roce, kdy ke změně došlo:
- 1850 země česká, kraj České Budějovice, politický a soudní okres Benešov[7]
- 1855 země česká, kraj Tábor, soudní okres Benešov
- 1868 země česká, politický a soudní okres Benešov
- 1939 země česká, Oberlandrat Tábor, politický i soudní okres Benešov[8]
- 1942 země česká, Oberlandrat Praha, politický i soudní okres Benešov[9]
- 1945 země česká, správní i soudní okres Benešov[10]
- 1949 Pražský kraj, okres Benešov[11]
- 1960 Středočeský kraj, okres Benešov, obec Čtyřkoly-Lštění[12]
- k 24. listopadu 1990 Středočeský kraj, okres Benešov[12]
- 2003 Středočeský kraj, okres Benešov, obec s rozšířenou působností Benešov
Části obce
- Lštění
- Zlenice
V letech 1869–1910 k obci patřily i Čtyřkoly.[12]
Obecní symboly
Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 11. dubna 2008.[13]
Společnost
Rok 1932
V obci Lštění (přísl. Dubsko, Zlenice, 350 obyvatel) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody: výroba cementového zboží, cihelna, holič, dva hostince, kovář, obuvník, rolník, obchod se smíšeným zbožím, stavitel, trafika, truhlář, zahradník, zednický mistr.[14]
Pamětihodnosti
- Areál raně středověkého hradiště Lštění
- Kostel svatého Klementa obklopený hřbitovem na hradišti. Písemně je doložen teprve ve 14. století, ze starobylého zasvěcení svatému Klementu a existence přilehlého pohřebiště se však usuzuje na původ současný s hradištěm. Barokní podoba stavby pochází z roku 1730, kdy dal kostel obnovit majitel konopišťského panství hrabě Jan Josef z Vrtby.
- Zřícenina hradu Stará Dubá
- Zřícenina městečka Odranec na levém břehu řeky pod hradem Stará Dubá u železniční trati Čerčany–Světlá nad Sázavou
Galerie
- Začátek obce směrem od Čerčan
- Most mezi Lštěním a Čtyřkoly
- Památník obětem první světové války ve Lštění
Doprava
Do obce vede silnice III. třídy. Vesnice leží na železniční trati Čerčany – Světlá nad Sázavou, což je jednokolejná regionální trať, doprava byla v úseku Čerčany–Kácov zahájena roku 1901.
Obcí vedou turistické trasy červeně značené turistické trasy Čerčany – Lštění – Chocerady – Sázava a Lštění – Hradiště – Dubsko. V části obce Zlenic funguje přes Sázavu přívoz, z druhého břehu řeky je možné dojít na zříceninu hradu Zlenice.
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2023. Praha. 23. května 2023. Dostupné online. [cit. 2023-05-25]
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky - 2017. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28]
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18]
- ↑ ČTVERÁK, Vladimír; LUTOVSKÝ, Michal; SLABINA, Miloslav; SMEJTEK, Lubor. Encyklopedie hradišť v Čechách. Praha: Libri, 2003. 432 s. ISBN 80-7277-173-6. Kapitola Lštění, s. 191–193.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2015-12-21]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2022-04-18]. Dostupné online.
- ↑ Správní uspořádání Předlitavska 1850-1918
- ↑ Amtliches Deutsches Ortsbuch für das Protektorat Böhmen und Mähren
- ↑ Nařízení ministra vnitra č. 185/1942 Sb.
- ↑ Dekret presidenta republiky č. 121/1945 Sb.. aplikace.mvcr.cz [online]. [cit. 2011-09-28]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-09-28.
- ↑ Vládní nařízení č. 3/1949 Sb.. aplikace.mvcr.cz [online]. [cit. 2011-05-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-05-22.
- ↑ a b c Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Díl IV. Abecední přehled obcí a částí obcí. Praha: Český statistický úřad, 2015-12-21. Dostupné online. S. 305, 74.
- ↑ Udělené symboly – Lštění [online]. 2008-04-11 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
- ↑ Adresář Republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství. Praha: Rudolf Mosse, 1932, s. 774. (česky, německy)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Lštění na Wikimedia Commons
Lštění ve Vlastenském slovníku historickém ve Wikizdrojích
- Oficiální stránky
- Lštění v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Honza Groh, Licence: CC BY 3.0
Dřevěný automobilový most přes Sázavu mezi obcemi Lštění a Čtyřkoly
Kostel sv. Klimenta na Hradišti u Lštění, okres Benešov. Hřbitovem obklopená stavba v areálu raně středověkého ostrožného hradiště nad levým břehem řeky Sázavy dostala nynější barokní podobu v roce 1730.
Ve stříbrno - červeně polceném štítě vpravo vyniká půl černé plamenné orlice s celou hlavou a s červenou zbrojí, vlevo stříbrná zavinutá střela. V patě zlatá palisádová hradba z jedenácti kůlů.
Autor: Honza Groh, Licence: CC BY 3.0
Konec Čerčan a začátek Lštění na hlavní silnici, Čerčanská ulice
Autor: Honza Groh, Licence: CC BY 3.0
Památník padlým v 1. světové válce ve Lštění, okres Benešov.
List tvoří dva svislé pruhy, černý a červený a žlutý vodorovný pilovitý pruh u dolního okraje listu široký třetinu šířky listu. Žlutý pruh má jedenáct zubů s vrcholy dosahujícími do poloviny šířky listu. V červeném pruhu bílá zavinutá střela hrotem k žerďovému okraji. Poměr šířky k délce listu je 2 : 3.