Lenešice (zámek)
Lenešice | |
---|---|
![]() | |
Základní informace | |
Sloh | renesanční |
Výstavba | okolo roku 1599 |
Přestavba | okolo roku 1668 a 1767 |
Stavebník | Jiří Theobald Černín |
Další majitelé | Šternberkové, Clary-Aldringenové, Schwarzenbergové aj. |
Poloha | |
Adresa | Knížete Václava 1, Lenešice, ![]() |
Ulice | Knížete Václava |
Souřadnice | 50°22′32,63″ s. š., 13°45′40,93″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 43634/5-1221 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lenešice jsou zámek ve stejnojmenné obci v okrese Louny. Stojí na okraji hospodářského dvora v západní části vesnice. Od roku 1964 je chráněn jako kulturní památka.[1]
Historie
První písemná zmínka o Lenešicích pochází z roku 1226, kdy patřily doksanskému klášteru. Později patřily klášteru v Postoloprtech a po roce 1420 je zabralo město Louny. Od roku 1436 se v držení vesnice vystřídala řada zástavních majitelů, až je v roce 1588 koupil Jan Černín z Chudenic. Jeho syn Jiří Theobald Černín z nich vytvořil samostatné panství a okolo roku 1599 založil renesanční zámek. Ovšem již v roce 1600 prodal panství Veronice ze Šternberka.[2] Její dcery Marie Alžběta a Františka Maxmiliána je prodaly v roce 1650 Janu Bohumírovi z Jungenu. Manžel jeho jediné dcery, František ze Sarau, nechal zámek přestavit. Pískovcový štít v západní zdi datuje přestavbu do roku 1668. Od pána ze Sarau vesnici v roce 1684 koupil Jan Clary-Aldringen, který v prvním patře vybudoval jídelnu a osm pokojů. Janova vnučka Marie Antonie, provdaná za barona Františka z Fin, nechala provést zejména úpravy dnes zaniklé zahrady. Od roku 1788 Lenešice vlastnil terezínský stavitel Jakub Wimmer a od něj je koupil Josef Nepomuk ze Schwarzenberga. Na počátku dvacátých let 19. století zámek vyhořel a v roce 1821 proběhla jeho oprava. Od druhé poloviny 19. století se na zámku vystřídalo několik majitelů. Od roku 1945 ho využívalo JZD, které v něm zřídilo kanceláře a byty.[2][3]
Stavební podoba
Patrová budova zámku má obdélný půdorys a valbovou střechu. Devítiosé průčelí člení obdélná okna, která jsou v prvním patře ozdobena zvlněnou nadokenní římskou. Za vstupními dveřmi je předsíň, ze které vede do prvního patra schodiště zaklenuté valenou klenbou. Přízemní místnosti mají trámové stropy a pokoje v patře jsou plochostropé. Některé jsou zdobené štukovými zrcadly.[2]
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2015-12-21]. Identifikátor záznamu 155953 : Zámek. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c ÚLOVEC, Jiří. Ohrožené hrady, zámky a tvrze Čech: A–M. Svazek 1. Praha: Libri, 2003. 504 s. ISBN 80-7277-099-3. Kapitola Lenešice, s. 388–391.
- ↑ ANDĚL, Rudolf, a kol. Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku: Severní Čechy. Svazek III. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1984. 664 s. Kapitola Lenešice – zámek, s. 261.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Lenešice na Wikimedia Commons
- Lenešice na webu Hrady.cz
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: derivative work Виктор_В, Licence: CC BY-SA 3.0
Relief map of the Czech Republic
Autor: Gortyna, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: