Leopold Karel z Koloniče
Leopold Karel z Koloniče | |
---|---|
![]() | |
Narození | 26. října 1631 Komárno |
Úmrtí | 20. ledna 1707 Vídeň |
Místo pohřbení | Bratislava |
Povolání | katolický kněz, soudce a katolický biskup |
Znám jako | kardinál, arcibiskup ostřihomský, primas uherský |
Nábož. vyznání | římskokatolické |
Funkce | Nitranský biskup (od 1666) diecézní biskup (od 1669) rábský biskup (od 1686) Arcibiskup kaločský (od 1690) ostřihomský arcibiskup (od 1695) … více na Wikidatech |
Podpis | ![]() |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Leopold Karel z Koloniče, také Leopold Karl von Kollonitsch, Kollonitsch Lipót, Leopoldus a Kollonich (26. října 1631 Komárno – 20. ledna 1707 Vídeň) byl římskokatolický duchovní a kardinál, kaločský arcibiskup a později arcibiskup ostřihomský, primas uherský, hrabě Svaté říše římské. Byl vůdčí postavou uherské protireformace.
Jako císařský ministr byl odpovědný za reorganizaci nových uherských území získaných od Osmanské říše a postoupených na základě Karlovické smlouvy.
Život
Raný život a vojenská kariéra
Narodil se na komárňanském hradu jako syn hraběte Ernsta z Koloniče, guvernéra hradu a matky Anny Alžběty z Kueffsteinu. Jako maltézský rytíř se zúčastnil krétské války; v roce 1650 byl ve Vídni pasován na rytíře, v roce 1654 se zúčastnil obrany Kréty a v roce 1655 bojoval v bitvě u Dardanel, vítězné pro Benátky. V roce 1658 se stal rytířem špitálním, následně byl jmenován převorem a kastelánem řádu se sídlem na hradu Mailberg, později v Chebu.[1]
Kněžská kariéra
V roce 1659 jej císař Leopold I. jmenoval svým komořím a také jej jmenoval biskupem nitranským. Poté začal studovat teologii, ale na kněze byl vysvěcen až v roce 1668. V roce 1669 byl intronizován jako biskup v Nitře a v roce 1670 byl přeložen, aby se stal biskupem ve Vídeňském Novém Městě, po Laurenzi Aidingerovi. V letech 1672 až 1681 byl prezidentem Uherské dvorské komory.[1]
V letech 1673–1674 byl spolu s arcibiskupem Jiřím Szelepcsényim odpovědný za zvláštní soud v Bratslavě, který soudil asi 278 protestantů, což vedlo k jejich odsouzení a vypovězení.[1]
V roce 1683, v době druhého obléhání Vídně Turky, se vydal do města pro peníze na zaplacení vojska a také tam zřídil nouzové nemocnice v klášterech. Po bitvě u Kahlenbergu ve dnech 11. a 12. září 1683, která zrušila obležení, zorganizoval na hradu Mailberg péči o asi pět set sirotků, dětí, jejichž rodiče byli zabiti v konfliktu. V následujících letech zakládal první vojenské nemocnice, díky čemuž se ve Vídni těšil velké oblibě.[1]
V roce 1685 byl jmenován biskupem v Győru a vzdal se své diecéze v Rakousku, kde ho nahradil Cristoval Royas de Spinola. V roce 1686 byl jmenován kardinálem s titulem kardinál–kněz svatého Jeronýma Chorvatského a v roce 1688 byl povýšen na arcibiskupa v Kaloči.[2] V roce 1692 jej císař Leopold I. jmenoval státním ministrem a v této funkci byl odpovědný za reorganizaci nových uherských území, které byly dříve v Osmanské říši. V roce 1695 byl povýšen na arcibiskupa ostřihomského a uherského primasa a dokázal pro římskokatolickou církev získat přes 100 000 pravoslavných křesťanů.[1] V té době byl jediným maďarským členem císařova nejužšího kruhu a bylo řečeno, že „nejprve učiní Uhersko poslušným, pak strádajícím a nakonec katolickým“.[3] Dokument, který císař vydal v roce 1691 a který je známý jako Explanatio Leopoldina, naznačoval, že náboženská svoboda v dobytých zemích má být pouze dočasná.[3]
Zúčastnil se papežských konkláve v letech 1689 a 1691, ale konkláve v roce 1700 se nemohl zúčastnit.[2] Zemřel ve Vídni v roce 1707. Jeho tělo bylo uloženo k odpočinku v jezuitském Annakirche, poté převezeno do Bratislavy k pohřbu.
Uctění památky
Před radnicí ve Vídni stojí jeho socha od Vincenze Pilze. V roce 1862 byla po něm pojmenována ulice v městské čtvrti Landstraße, a to Kolonitzgasse a v roce 1873 se k ní připojil Kolonitzplatz.
Odkazy
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Leopold Karel z Koloniče na Wikimedia Commons
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Leopold Karl von Kollonitsch na anglické Wikipedii.
- ↑ a b c d e Franz Krones, 'Kollonitsch, Leopold', in Allgemeine Deutsche Biographie vol. 16 (Leipzig: Duncker & Humblot, 1882), str. 481–484
- ↑ a b Leopold Karl Cardinal von Kollonitsch Lipót [Catholic-Hierarchy]. www.catholic-hierarchy.org [online]. [cit. 2022-05-26]. Dostupné online.
- ↑ a b Charles Ingrao, The Habsburg Monarchy 1618–1815 (Cambridge University Press, 2003, ISBN 978-0-521-78505-1), str. 87
Média použitá na této stránce
signature of Leopold Karl von Kollonich, archbishop of Esztergom.
Portrait of Leopold Karl Cardinal von Kollonitsch