Lesní pastva
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/Lang%C3%A5-Egeskov-egetr%C3%A6er.jpg/220px-Lang%C3%A5-Egeskov-egetr%C3%A6er.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f2/Dehesa_Boyal._Bollullos_Par_del_Condado_%28Huelva%29.jpg/220px-Dehesa_Boyal._Bollullos_Par_del_Condado_%28Huelva%29.jpg)
Lesní pastva je způsob kombinující oboustranně prospěšné lesnictví a pastvu domácích zvířat.
Jedná se zřejmě o nejstarší agrolesnický systém používaný v mírném pásmu po celém světě. Lesopastevní systémy se vyznačují tím, že integrují pěstování stromů, píci a živočišnou výrobu. Tyto systémy mají v dlouhodobém horizontu potenciál zvýšit zemědělskou produkci. Výhodami správně zvládnutého fungování lesní pastvy jsou v dlouhodobém horizontu zlepšená ochranu půdy a zvýšení dlouhodobých příjmů za současné produkce stromů a pastvy zvěře. Přínos má lesní pastva též pro biodiverzitu, zejména bezobratlých.
Lesopastevní systémy jsou nejvýznamnější agrolesnickou praxí ve Spojených státech, zejména na jihovýchodě.[zdroj?] Významné jsou též pastviny zejména prasat a býků v hájích korkových dubů ve Španělsku, tzv. dehesa. V Podkarpatské Rusi probíhá dodnes toulavá lesní pastva na některých místech v Karpatech.[1]
Ve Velké Británii v současnosti[kdy?] probíhá u lesopastevních systémů celostátní experiment, ve kterém jsou na řadě míst zkoumány množství dřevin a hustota výsadby. Nazývá se Experiment v lesopastevní národní síti (The Silvopastoral National Network Experiment). Podle ní ovce využívají stromy jako kryt před větrem; tráví tak delší dobu v okolí stromů. Je-li hustota stromů nízká, dochází ke zhutnění a výraznému stlačení půdy u stromů. Při obnově je proto doporučeno, aby stromy nebyly sázeny v počtu větším, než 400 kusů na hektar.
V České republice je lesní pastva podle lesního zákona zakázána (zákon č. 289/1995 Sb., § 20 odst. 1 písm. n).[2] Podobná zákonná opatření má i Slovensko, Polsko a Německo.[1] Ministerstvo životního prostředí ČR však vydalo vyjádření týkající se území národních parků, podle kterého „pastva dobytka (ovcí) prováděná v lese na území národního parku výhradně za účelem hospodaření v lese (tj. pokud přispěje k obnově nebo udržení žádoucího stavu lesního ekosystému)“ zakázána není.[3] Při záměru provádět lesní pastvu je třeba žádat příslušný orgán o výjimku.
Odkazy
Reference
- ↑ a b Lesní pastva v ukrajinských Karpatech. Lesnická práce. 8/2008. Dostupné online.
- ↑ INFO@AION.CZ, AION CS-. 289/1995 Sb. Lesní zákon. Zákony pro lidi [online]. [cit. 2020-12-31]. Dostupné online.
- ↑ http://www.forumochranyprirody.cz/pastva-v-lese[nedostupný zdroj] Pastva v lese
Literatura
- Čížek, Jiří a kolektiv autorů: Metodika péče o druhově bohaté (světlé) lesy. Biologické centrum AV ČR, České Budějovice 2016
- Venator, Charles R., Jurgen Glaeser a Reynaldo Soto: "A Silvopastoral Strategy" in Development or Destruction: The Conversion of Tropical Forest to Pasture in Latin America. pp. 281-292. Westview Press/Boulder, 1992
- The Farm Woodland Forum – Silvopastoral Agroforestry
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Lesní pastva na Wikimedia Commons
- National Agroforestry Center (USDA)
- Farm Woodland Forum - Silvopastoral Agroforestry
- Internet Archive short film|id=org.centerforagroforestry.practices.3|name=Agroforestry Practices - Silvopasture (2004)
- Lesní pastva na Správě NP Podyjí
- Vědci: Změňme hospodaření v lesích
Média použitá na této stránce
Autor: Sten Porse, Licence: CC BY-SA 3.0
Langå Egeskov, at Langå, Jutland, Denmark: Dominant oak trees. This oak forest is the only one in Denmark with an ongoing cattle-pasture. It is owned by "Danmarks Naturfredningsfond" (a foundation under the Danish society for Nature Conservation).
Autor: No machine-readable author provided. Curiosidad~commonswiki assumed (based on copyright claims)., Licence: CC BY-SA 2.5
Imagen de una Dehesa en Bollullos Par del Condado (Huelva)