Lystrosaurus
![]() Stratigrafický výskyt: pozdní perm až raný trias, před 259 až 247 miliony lety | |
---|---|
![]() Kostra druhu Lystrosaurus murrayi v Pařížském přírodovědném muzeu | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | strunatci (Chordata) |
Nadřád | Synapsida |
Řád | Therapsida |
Podřád | Dicynodontia |
Čeleď | Lystrosauridae |
Rod | Lystrosaurus Cope, 1870 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lystrosaurus byl rod terapsidního plaza z podřádu Dicynodontia a čeledi Lystrosauridae[1], jenž se vyskytoval v období pozdního permu až raného triasu (asi před 259 až 247 miliony let). Formálně popsán byl roku 1870 americkým paleontologem Edwardem D. Copem, ačkoliv o jeho fosiliích pojednal již v roce 1860 britský přírodovědec Richard Owen na základě fosilií z Jižní Afriky.[2]
Popis
Jednalo se asi o 90 centimetrů až 2,5 metru dlouhého terapsida, který vážil maximálně kolem 90 kilogramů. Od roku 1859 bylo formálně popsáno 23 druhů tohoto velmi rozšířeného rodu. Byl to býložravý a poněkud zavalitý tvor, žijící pravděpodobně v menších stádech.[3]
Histologický výzkum fosilních kostí tohoto plaza ukázal, že patrně rostl po celý život a jeho růst byl přerušován pouze krátkými epizodami „zadrženého“ růstu. Maximální velikost jedinců tohoto rodu zůstává vzhledem k absenci plně dospělých kosterních exemplářů neznámá.[4]
Hromadné vymírání
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Lystrosaurus_BW.jpg/220px-Lystrosaurus_BW.jpg)
Lystrosaurus je jeden z mála rodů, které přežily hromadné vymírání na konci permu, přičemž v raném triasu patřil mezi nejúspěšnější a nejčastěji se vyskytující živočišné rody.[5] Jedna teorie to vysvětluje tím, že žil v norách (kde se mohl ukrýt před živelnými pohromami), jiná, že měl dokonalejší dýchací soustavu než jeho současníci, ale existují i další teorie. Význam mělo nepochybně i jeho velké geografické rozšíření, neboť fosilie lystrosaura jsou známé například i z Antarktidy, Ruska nebo Číny.[6]
Objevy fosilií z Antarktidy dokládají, že tito plazi dokázali upadnout do jakéhosi stavu letargie podobné zimnímu spánku, což mohlo rovněž přispět k jejich schopnosti přežít ztížené životní podmínky.[7]
Ačkoliv rod Lystrosaurus bývá často označován za tzv. disaster species (katastrofický druh – tedy taxon, který dokázal přežít hromadné vymírání nebo jinou katastrofu), ve skutečnosti se jedná o jakýsi paleontologický mýtus. O lystrosaurovi bychom měli smýšlet spíše jako o oportunistickém druhu.[8]
Důkaz teorie kontinentálního driftu
Fosilní ostatky Lystrosaura byly objeveny na Antarktidě, v Jižní Africe a Indii. Spolu s několika dalšími rody vyhynulých zvířat tak posloužil jako důkaz Wegenerovy teorie kontinentálního driftu.[9]
V populární kultuře
Lystrosaurus se objevuje v několika filmech nebo televizních pořadech. Byl vyobrazen v segmentu animovaného filmu Fantasia z roku 1940, dokumentech BBC Den, kdy Země málem zanikla, Putování s pravěkými monstry - život před dinosaury a v jedné epizodě dokumentárního cyklu stanice Animal Planet Armagedon zvířecí říše. Vystupuje také ve filmu Jurský svět: Nadvláda z roku 2022.
Odkazy
Reference
- ↑ Kammerer, C. F. and Angielczyk, K. D. (2009). A proposed higher taxonomy of anomodont therapsids. Zootaxa, 2018: 1–24.
- ↑ Owen, R. (1860). On some reptilian fossils from South Africa. Quarterly Journal of the Geological Society of London, 16(1): 49–62.
- ↑ Sean P. Modesto (2020). The disaster taxon Lystrosaurus: a paleontological myth (provisional version, abstract). Frontiers in Earth Science. doi: 10.3389/feart.2020.610463
- ↑ Zoe T. Kulik, Jacqueline K. Lungmus, Kenneth D. Angielczyk & Christian A. Sidor (2021). Living fast in the Triassic: New data on life history in Lystrosaurus (Therapsida: Dicynodontia) from northeastern Pangea. PLoS ONE. 16 (11): e0259369. doi: https://doi.org/10.1371/journal.pone.0259369
- ↑ http://prehistoricbeastoftheweek.blogspot.com/2022/06/lystrosaurus-beast-of-week.html
- ↑ Sun, A-l. (1973). [Permo-Triassic dicynodonts from Turfan, Sinkiang]. Reports of Paleontological Expedition to Sinkiang (I): Permo-Triassic Vertebrate Fossils of Turfan Basin. Memoirs of the Institute of Vertebrate Paleontology and Paleoanthropology Academia Sinica. 10: 53–68.
- ↑ Megan R. Whitney & Christian A. Sidor (2020). Evidence of torpor in the tusks of Lystrosaurus from the Early Triassic of Antarctica. Communications Biology. 3: 471. doi: https://doi.org/10.1038/s42003-020-01207-6
- ↑ Sean P. Modesto (2020). The Disaster Taxon Lystrosaurus: A Paleontological Myth. Frontiers in Earth Science. 8: 610463. doi: https://doi.org/10.3389/feart.2020.610463
- ↑ Zoe T. Kulik & Christian A. Sidor (2022). A test of Bergmann's rule in the Early Triassic: latitude, body size, and sampling in Lystrosaurus. Paleobiology (advance online publication). doi: https://doi.org/10.1017/pab.2022.25
Literatura
- Damiani, R. J.; Neveling, J.; Modesto, S. P.; Yates, A. M. (2004). „Barendskraal, a diverse amniote locality from the Lystrosaurus assemblage zone, Early Triassic of South Africa“. Palaeontologia Africana. 39: 53–62.
- Surkov, M. V.; Kalandadze, N. N.; Benton, M. J. (2005). „Lystrosaurus georgi, a dicynodont from the Lower Triassic of Russia“. Journal of Vertebrate Paleontology. 25 (2): 402–413. doi: 10.1671/0272–4634(2005)025[0402:LGADFT]2.0.CO;2.
- Botha, J. & Smith, R. M. H. (2005). „Lystrosaurus species composition across the Permo–Triassic boundary in the Karoo Basin of South Africa“. Lethaia. 40 (2): 125–137. doi:10.1111/j.1502–3931.2007.00011.x
- J. Francis Thackeray (2019). Alpha and sigma taxonomy of Lystrosaurus murrayi and L. declivis, Triassic dicynodonts (Therapsida) from the Karoo Basin, South Africa. South African Journal of Science 115(3/4): Art. #a0296. doi: https://doi.org/10.17159/sajs.2019/a0296
- Robert A. Gastaldo, Sandra L. Kamo, Johann Neveling, John W. Geissman, Cindy V. Looy & Anna M. Martini (2020). The base of the Lystrosaurus Assemblage Zone, Karoo Basin, predates the end-Permian marine extinction. Nature Communications, 11. Article number: 1428. doi: https://doi.org/10.1038/s41467-020-15243-7
- J. Botha & R. M. H. Smith (2020). Biostratigraphy of the Lystrosaurus declivis Assemblage Zone (Beaufort Group, Karoo Supergroup), South Africa. South African Journal of Geology, 123(2): 207–216. doi: https://doi.org/10.25131/sajg.123.0015
- Jennifer Botha (2020). The paleobiology and paleoecology of South African Lystrosaurus. PeerJ. 8: e10408. doi: https://doi.org/10.7717/peerj.10408
- Han Fenglu, Zhao Qi & Liu Jun (2021). Preliminary bone histological analysis of Lystrosaurus (Therapsida: Dicynodontia) from the Lower Triassic of North China, and its implication for lifestyle and environments after the end-Permian extinction. PLoS ONE. 16 (3): e0248681. doi: https://doi.org/10.1371/journal.pone.0248681
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Lystrosaurus na Wikimedia Commons
- Informace na webu Prehistoric Wildlife (anglicky)
- Profil taxonu v databázi Fossilworks Archivováno 14. 3. 2021 na Wayback Machine. (anglicky)
Média použitá na této stránce
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: FunkMonk, Licence: CC BY-SA 3.0
Lystrosaurus murrayi skeleton, Muséum national d'histoire naturelle, Paris.
Autor: Nobu Tamura (http://spinops.blogspot.com), Licence: CC BY 3.0
Lystrosaurus murrayi, a dicynodont from the Early Triassic of South Africa, pencil drawing, digital coloring