Městský dům čp. 78 (Vidnava)
Městský dům č. p. 78 ve Vidnavě | |
---|---|
Poloha | |
Adresa | Vidnava, ![]() |
Ulice | Mírové náměstí |
Souřadnice | 50°22′19,45″ s. š., 17°11′5,71″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 21164/8-1209 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Městský dům č. p. 78 je rohový dům na Mírovém náměstí v sousedství domu č. p. 79 ve Vidnavě v okrese Jeseník. Byl zapsán do seznamu kulturních památek ČR před rokem 1988[1] a je součástí městské památkové zóny Vidnava.[2]
Historie
Významný urbanistický rozvoj města probíhal na přelomu 15. a 16. století; s vyvrcholil v roce 1551 výstavbou renesanční radnice. Další vliv na renesanční přestavbu města měl požár v roce 1574. V období třicetileté války město v roce 1632 vyhořelo a znovu se obnovovalo. Další přestavby v podobě dolnoslezského baroka přišly po požáru části města v roce 1713. Rozvoj plátenictví znamenal rozvoj výstavby po skončení sedmileté války. V třicátých letech 19. století byla zbourána převážná část hradeb i obě městské brány. Podle mapy stabilního katastru lze zaznamenat růst města jehož vrcholem je rok 1850, kdy se soudím okresem stal Jeseník. Ve Vidnavě pak byly nejvýznamnějšími stavbami nová radnice (1867), gymnázium (1871), škola (1887) s kaplí (1898) a filiálním domem (1914) boromejek, kostel svatého Františka z Assisi (1897) nebo stavba železnice (1897). V období první republiky začala Vidnava upadat. V druhé polovině 20. století byla řada cenných měšťanských domů zbořena nebo zcela přestavěna. Na místo nich byly postaveny panelákové domy. V roce 1992 bylo po vyhlášení památkové zóny městské historické jádro konsolidováno.[3]
Popis
Měšťanský dům je nárožní jednopatrová tříosá stavba krytá sedlovou střechou. Průčelí je členěno lizénovým rámem. Vchod umístěný v ose po stranách jsou výkladní okna. V patře jsou oka v šambránách Nad hlavní římsou vyrůstá plná atika s kanelovanými pilastry spojené římsou mezi jejich hlavicemi. Mezi pilastry je plocha štítu konkávně prohnutá se dvěma okny. Křídla nad atikou jsou volutová, konce atiky jsou zdobený malými pilastry. Na římse je posazen tympanon lemovaný římsou, která je v horní části svinutá do voluty a ukončená vázou. V tympanonu je jedno okno. K boční fasádě je přistavěna malá novodobá přístavba.[4]
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2019-05-09]. Identifikátor záznamu 132032 : městský dům. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ 2204 (Pk)
- ↑ KUČA, Karel. Města a městečka v Čechách na Moravě a ve Slezsku. Praha: Libri, 2011. 8 svazků (891 s.). ISBN 8085983125, ISBN 9788085983128. OCLC 36941725 S. 261, 264–267.
- ↑ Evidenční list. iispp.npu.cz [online]. [cit. 2019-02-08]. Dostupné online.
Související články
Literatura
- Kuča, Karel. Města a městečka v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. VIII. díl, V-Ž. 1. vyd. Praha: Libri, 2011. 891 s. ISBN 80-85983-12-5.
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Lehotsky, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: