Maďarsko-rumunská válka
Maďarsko-rumunská válka | |||
---|---|---|---|
konflikt: první světová válka | |||
![]() Rumunské jednotky v ulicích Budapešti, srpen 1919 | |||
Trvání | 13. listopadu 1918 – 3. srpna 1919 | ||
Místo | Sedmihradsko a Maďarsko (území bývalého Uherska) | ||
Příčiny | Maďarská snaha získat zpět ztracená území, které Maďaři ovládali jako součást Uherska | ||
Výsledek | Vítězství malé dohody; vznik Maďarského království | ||
Změny území | Maďarsko ztratilo 71,5 % území, které si nárokovalo jako nástupce Uherska, včetně území s maďarskou většinou obyvatelstva | ||
Strany | |||
| |||
Velitelé | |||
| |||
Síla | |||
| |||
Ztráty | |||
| |||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Maďarsko-rumunská válka byla ozbrojený konflikt mezi Rumunským královstvím a Maďarskem (1919 Maďarskou republikou rad). Skončila vítězstvím Rumunska a svržením komunistické diktatury v Maďarsku. Konflikt byl silně spjatý s Maďarsko-československou válkou.
Rumunská invaze do Sedmihradska
10. listopadu 1918 Rumunsko vstoupilo do první světové války na straně Dohody. 1., 7. a 8. divize Vânători de Munte byly zmobilizovány, 8. byla vyslána do Bukoviny, ostatní do Sedmihradska. 13. listopadu 7. divize vstoupila do Sedmihradska u řeky Prisăcani ve Východních Karpatech a 1. u Palanca u Bacău. Německo podepsalo mírovou smlouvu již 11. listopadu a první světová válka tím skončila, pro Maďary a Rumuny však pokračovala. 1. prosince byla zvolena Unie Transylvánie s Rumunskem, později podpořená Němci. 7. prosince rumunská vojska okupovala Brašov, 24. prosince rumunská 7. divize obsadila Kluž, 1. divize postupovala k Alba Julia, 22. ledna 1919 byla v držení Rumunů všechna území po řeku Mures. 28. února byla dohodnuta hranice Rumunska a pětikilometrové demilitarizované pásmo. Rumuni však nedokázali území ovládnout. Maďaři se pod nátlakem západních mocností začali z území stahovat 22. března.
Odkazy
Reference
- ↑ Priscilla Mary Roberts, World War I: A Student Encyclopedia, ABC-CLIO, 2005, p. 1824
- ↑ Miklós Lojkó, Meddling in Middle Europe: Britain and the 'Lands Between, 1919-1925, Central European University Press, 2006, p. 13
- ↑ http://books.google.com.au/books?id=GjY7aV_6FPwC&pg=PA575&dq=1919+romania+hungary+war&hl=en&ei=b05wTsL4BLGkiAefg4DaCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=18&ved=0CIMBEOgBMBE#v=snippet&q=%22russia%20provided%20statements%3A%22&f=false
Literatura
- KONTLER, László. Dějiny Maďarska. 2. vyd. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2008. 613 s. ISBN 978-80-7106-616-3. Kapitola Revoluce a rozdělení země. Maďarsko v nové Evropě, s. 303–317.
- TREPTOW, Kurt W., a kol. Dějiny Rumunska. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2000. 543 s. ISBN 80-7106-348-7. Kapitola Vytvoření Velkého Rumunska, s. 255–262.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Maďarsko-rumunská válka na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
The red flag – international symbol of the working class. (3:5 ratio)
Romanian troops occupying Budapest, 1919
Všeslovanská vlajka shválena na všeslovanské konvenci v Praze v roku 1848