Maleč (zámek)
Maleč | |
---|---|
Zámek Maleč | |
Základní informace | |
Sloh | empírový |
Výstavba | 1515 (snad tvrz) |
Přestavba | po r. 1687 (barokní zámek), po r. 1827 (empírový) |
Stavebník | neznámý |
Další majitelé | páni z Otaslavic, Benedové z Nečtin, Voračičtí z Paběnic, Schönfeldové, Auerspergové, František Ladislav Rieger |
Současný majitel | soukromý majitel |
Poloha | |
Adresa | Maleč 1, Maleč, ![]() |
Souřadnice | 49°46′15,6″ s. š., 15°40′44,4″ v. d. |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Maleč (zámek) Maleč (zámek), Česko | |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 30424/6-285 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Zámek Maleč stojí v centru obce Maleč, v okrese Havlíčkův Brod. Je chráněn jako kulturní památka.[1]
Historie
Roku 1278 se zde zmiňuje dvůr rytíře Vintíře, nelvylučuje se, že šlo o sídlo opevněné.[2]
Po zániku hradu Sokolov někdy v 15. století došlo k výstavbě nového, blíže neznámého, rytířského sídla. To je poprvé zmiňováno roku 1515 jako majetek Jiřího Přibka z Otaslavic. Na základech původní tvrze vystavěl v roce 1602 pozdně renezanční zámek Jan Beneda z Nečtin.
V roce 1687 panství odkoupil Augustin Norbert Voračický z Paběnic a nechal toto sídlo upravit. Následně jej drželi Schönfeldové, po nichž jej zdědili Auerspergové, přičemž František Xaver z Auerspergu nechal po roce 1827 zámek opět upravit a rozšířit v empírovém slohu.
V roce 1862 změnil zámek majitele znovu, tentokrát jej koupil politik František Ladislav Rieger a v letních měsících zde pobýval jeho tchán František Palacký, který zde vytvořil značnou část svého díla Dějiny národu českého. Hospodářského správce zde od roku 1874 dělal Riegrův zeť Václav Červinka.
Riegerovým potomkům byl zámek vyvlastněn po nástupu komunistů k moci v roce 1948. Krátce v 70. a 80. letech 20. století zde bylo muzeum české hudby s pracovnou Františka Palackého. V roce 1995 objekt v rámci restitucí získala doc. Věra Macháčková-Riegerová. Dnes je zámek v soukromém vlastnictví jejího syna Václava Macháčka-Riegra, který zanedbaný zámek opravil, zrestauroval interiéry a zbylý mobiliář a vybudoval expozici Památník F. L. Riegra a F. Palackého.
Od července 2018 je zámek nově přístupný veřejnosti.
Popis
Původně šlo o jednokřídlou jednopatrovou pozdně renezanční stavbu vyvýšenou dvouetážovým rizalitem. Do současnosti se z ní dochovala štuková výzdoba stropu v hlavním salonu. František Xaver z Auerspergu nechal přistavět jedno boční křídlo a celý objekt zvýšil o jedno patro. Zároveň došlo ke sjednocení fasád. V okolí zámku se rozkládá anglický park obehnaný zdí ve stylu tudorovské neogotiky.
Dostupnost
Okolo zámku prochází silnice, spojující Maleč s Jeníkovcem, na jehož okraji se napojuje na silnici II/344, a s Čečkovicemi a její trasu zčásti kopíruje žlutě značená turistická stezka od Hranic na Dolní Lhotku.
Galerie
Zámek Maleč
Zámek Maleč
Zámek Maleč
Maleč, ohrazení zámeckého parku
Maleč, ohrazení zámeckého parku
Celkový pohled na zámek Maleč z parku
Hlavní salon na zámku Maleč
Pracovna F. L. Riegra na zámku Maleč
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2013-05-11]. Identifikátor záznamu 141869 : Zámek, s omezením: bez hospodářských budov (stájí). Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ František Šimek a kolektiv, Hrady, zámky a tvrze v Čechách a na Moravě, díl Východní Čechy. Academia Praha 1989, s. 294
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu zámek Maleč na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Maleč v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Zámek Maleč - oficiální stránky
- Zámek na hrady.cz
- Zámek na dedictvivysociny.cz
- Zámek na atlasceska.cz
- Zámek na turistika.cz
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor: MartinVeselka, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: MartinVeselka, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Petr Gabriel Photo, Licence: CC BY-SA 4.0
Hlavní salon na zámku Maleč
Autor: MartinVeselka, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: MartinVeselka, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: MartinVeselka, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Petr Gabriel Photo, Licence: CC BY-SA 4.0
Pracovna F. L. Riegra na zámku Maleč
Autor: Petr Gabriel Photo, Licence: CC BY-SA 4.0
Maleč, celkový pohled na zámek z parku
Autor: MartinVeselka, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: