Mannersdorf am Leithagebirge (zámek)
Mannersdorf am Leithagebirge | |
---|---|
![]() Zámek Mannersdorf am Leithagebirge | |
Účel stavby | |
galerie, městský úřad, byty | |
Základní informace | |
Sloh | baroko |
Výstavba | 16. století |
Přestavba | 1719–1740 |
Stavebník | Řád sv. Jiří z Korutan |
Další majitelé | Kryštof Ernst hrabě von Fuchs z Bimbachu a Dornheimu, Karolina von Fuchs-Mollard, František I. Štěpán Lotrinský, Marie Kristina Habsbursko-Lotrinská, Albert Kazimír Sasko-Těšínský |
Současný majitel | Město Mannersdorf am Leithagebirge |
Poloha | |
Adresa | Hauptstraße, Mannersdorf 48, Mannersdorf am Leithagebirge, ![]() |
Ulice | Hauptstraße 48 |
Souřadnice | 47°58′27,52″ s. š., 16°36′14,18″ v. d. |
Další informace | |
Kód památky | 11351 |
Web | Oficiální web galerie |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Zámek Mannersdorf am Leithagebirge leží v centru dolnorakouského města Mannersdorf am Leithagebirge. Zámek je chráněn památkově chráněn.
Historie
První zmínka pochází z roku 1301 a vztahuje se k Kalhochovi z Ebersdorfu. Ve 14. století bylo původní sídlo v majetku rodu Trauttmansdorffů, kteří mannersdorfské panství spojili roku 1390 s panstvím Scharfeneck. V roce 1470 bylo sídlo prodáno Ulrichu z Grafenecku, který roku 1500 prodal panství Řádu sv. Jiřího z Korutan. Potom co byl hrad Scharfeneck zásahem blesku roku 1555 značně poničen, byl Mannersdorf povýšen na hlavní panské sídlo v regionu.[1]
V roce 1701 došlo k prodeji zámku Johannem Filipem svobodným pánem z Greifenklau-Vollrathu, jenž získal Mannersdorf od císaře Leopolda I., který roku 1705 přešel na Kryštofa Ernsta hraběte von Fuchs z Bimbachu a Dornheimu. Mezi léty 1719–1740 proběhla barokní přestavba zámku, zadaná Karolinou von Fuchs-Mollard. Během ní vznikl Sál Marie Terezie, pojmenovaný po císařovně, která na zámku pobývala při častých návštěvách místních lázní. Rozprostírá přes dvě podlaží a jehož strop zdobí freska znázorňující boha Apollóna ve slunečním voze. Malba je doplněna o alegorie ročních období. Autor maleb je neznámý; mohlo by se však jednat o někoho z okruhu kolem Bartolomea Altomonteho. V majetku Karoliny zůstal zámek s panstvím Scharfeneck až do její smrti v roce 1754. Její osiřelé dcery postoupily zámek císaři Františku I. Štěpánu Lotrinskému, který panství věnoval své dceři Marii Kristině Habsbursko-Lotrinské a jejímu manželi Albertu Kazimíru Sasko-Těšínskému. Do roku 1918 byl zámek v císařských rukou, poté byl však roku 1939 nacisty zkonfiskován. Roku 1942 se zámek dostal do užívání města. K silnému poškození objektu došlo během obsazení jednotkami ruské armády v roce 1945.[2]
Od roku 1942 je zámek ve vlastnictví města, který ho využívá jako sídlo městského úřadu a byty. Roku 2006 se do části objektu nastěhovala sbírka Edmund-Adler-Galerie[3], shraňující pozůstalost nositele ocenění Rompreis z roku 1921, Edmunda Adlera. O zřízení galerie se diskutovalo již roku 1989.[4] V roce 2017 došlo k opravě fasády na zámeckém nádvoří.[5]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Schloss Mannersdorf am Leithagebirge na německé Wikipedii.
- ↑ Schloss Mannersdorf. Edmund-Adler-Galerie [online]. [cit. 2023-08-25]. Dostupné online. (německy)
- ↑ HAMMERL, Martin. Mannersdorf am Leithagebirge. burgen-austria.com [online]. 2004-09-09 [cit. 2023-08-25]. Dostupné online. (německy)
- ↑ BRANDSTETTER, Heidemarie. „Edmund Adler-Galerie“ in Mannersdorf eröffnet. Niederösterreichische Landeskorrespondenz [online]. 2006-11-27 [cit. 2023-08-25]. Dostupné online. (německy)
- ↑ HÖGER, -. Markgemeinde Mannersdorf am Leithagebirge. S. 7. Amt der Niederösterreichischen Landesregierung [online]. [cit. 2023-08-26]. S. 7. Dostupné online. (německy)
- ↑ FRISCH, Nicole. Schloss Mannersdorf - Neue Fassade im Hof. Niederösterreichische Nachrichten [online]. 2017-11-25 [cit. 2023-08-25]. Dostupné online. (německy)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Mannersdorf am Leithagebirge (zámek) na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Autor: Robert Heilinger, Licence: CC BY-SA 3.0
Palace at Mannersdorf am Leithagebirge, Lower Austria, Austria