Maršovice (okres Benešov)
Maršovice | |
---|---|
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | městys |
Pověřená obec | Benešov |
Obec s rozšířenou působností | Benešov (správní obvod) |
Okres | Benešov |
Kraj | Středočeský |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°42′49″ s. š., 14°33′52″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 778 (2023)[1] |
Rozloha | 24,19 km²[2] |
Nadmořská výška | 389 m n. m. |
PSČ | 257 51, 257 53, 257 55, 257 56 |
Počet domů | 360 (2021)[3] |
Počet částí obce | 16 |
Počet k. ú. | 4 |
Počet ZSJ | 11 |
Kontakt | |
Adresa úřadu městyse | Maršovice 89 257 55 Maršovice urad@mestysmarsovice.cz |
Starosta | Mgr. Bohumil Ježek |
Oficiální web: www | |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Maršovice | |
Další údaje | |
Kód obce | 530115 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Městys Maršovice se nachází v pahorkaté krajině v okrese Benešov ve Středočeském kraji. V obci žije 778[1] obyvatel.
Městys leží asi 16 km jihozápadně od Benešova,[4] 12 km severovýchodně od Sedlčan, 24 km západně od Vlašimi a 29 km východně od Dobříše. Jeho dominantou je pozdně barokní kostel Zvěstování Panny Marie postavený v letech 1774–1775, v němž jsou uloženy ostatky mučedníka svatého Konstantina,[4] a barokní fara s mansardovou střechou, do dnešní podoby vystavěná v roce 1730.
Nejstarší částí Maršovic je zřejmě osada Zaječí. V roce 1999 oslavila 1000 let od první písemné zmínky.[4] Darovací listina, v níž kníže Boleslav II. daroval roku 999 Zaječí novému klášteru svatého Jana Křtitele na Ostrově u Davle se však nedochovala. Ztratila se zřejmě již ve středověku.
Členění městyse
Maršovice se skládají z 16 částí, které leží na čtyřech katastrálních územích:
- Maršovice u Benešova – části Maršovice, Podmaršovice a Zálesí 1.díl
- Strnadice – část Strnadice
- Zahrádka u Benešova – části Zahrádka, Bezejovice, Dlouhá Lhota, Libeč, Zaječí a Zálesí 2.díl
- Zderadice – části Zderadice, Mstětice, Řehovice, Tikovice, Vráce a Záhoří
Historie
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1205.[4] Jedná se o darovací listinu krále Přemysla Otakara I., v níž je zmínka o jistém Jiříku z Maršovic.[5] Vladykové a později rytíři z Maršovic drželi zdejší majetek asi do konce 15. století. V první polovině 16. století přecházelo vlastnictví obce z rukou jednoho šlechtického rodu do druhého. Konečně kolem roku 1564 získává Maršovice Vilém Kosoř Malovec z Malovic. Na jeho žádost povýšil císař Maxmilián II. v srpnu 1568 obec na městečko.[5] Maršovice tak získaly městský znak. Koncem 16. století přešel majetek do vlastnictví pánů Hodějovských z Hodějova a na Tloskově, kteří jej drželi až do pobělohorských konfiskací. Poté opět přechází z rukou jednoho rodu do rukou druhého, až jej v roce 1872 kupuje továrník Čeněk Daněk. Ve vlastnictví jeho rodiny zůstal zdejší dvůr až do vyvlastnění po druhé světové válce.
Za druhé světové války se městys stal součástí vojenského cvičiště Zbraní SS Benešov a jeho obyvatelé se museli 1. února 1944 vystěhovat.[6]
Od 10. října 2006 byl obci vrácen status městyse.[7]
Územněsprávní začlenění
Dějiny územněsprávního začleňování zahrnují období od roku 1850 do současnosti. V chronologickém přehledu je uvedena územně administrativní příslušnost obce v roce, kdy ke změně došlo:
- 1850 země česká, kraj České Budějovice, politický okres Benešov, soudní okres Neveklov[8]
- 1855 země česká, kraj Tábor, soudní okres Neveklov
- 1868 země česká, politický okres Benešov, soudní okres Neveklov
- 1939 země česká, Oberlandrat Tábor, politický okres Benešov, soudní okres Neveklov[9]
- 1942 země česká, Oberlandrat Praha, politický okres Benešov, soudní okres Neveklov[10]
- 1945 země česká, správní okres Benešov, soudní okres Neveklov[11]
- 1949 Pražský kraj, okres Benešov[12]
- 1960 Středočeský kraj, okres Benešov
- 2003 Středočeský kraj, okres Benešov, obec s rozšířenou působností Benešov
Rok 1932
V městysi Maršovice (přísl. Podmaršovice, Zálesí, 539 obyvatel, poštovní úřad, telefonní úřad, telegrafní úřad, četnická stanice, katol. kostel) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[13] bednář, družstvo pro rozvod elektrické energie v Maršovicích, holič, 4 hostince, 2 koláři, 2 kováři, 2 krejčí, družstevní lihovar, výčep lihovin, meliorační družstvo, 2 obuvníci, pekař, porodní asistentka, pokrývač, 2 rolníci, sedlář, 3 obchody se smíšeným zbožím, Spořitelní a záložní spolek pro Maršovice, švadlena, 2 tesařští mistři, 2 trafiky, 2 truhláři, zámečník, obchod se zvěřinou a drůbeží.
Ve vsi Zahrádka (přísl. Bezejovice, Dlouhá Lhota, Libeč, Zaječí, Zálesí, 548 obyvatel, samostatná ves se později stala součástí Maršovic) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[14] cihelna, 2 hostince, kolář, krejčí, 3 mlýny, 4 obuvníci, 9 rolníků, 2 obchody se smíšeným zbožím, 2 švadleny, tesařský mistr, 3 trafiky, 2 truhláři, velkostatek.
Ve vsi Zderadice (přísl. Kříže, Mstštice, Řehovice, Tikovice, Vráce, 408 obyvatel, samostatná ves se později stala součástí Maršovic) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[15] bednář, 3 hostince, kovář, krejčí, 3 obuvníci, 27 rolníků, 4 trafiky, truhlář.
Doprava
Dopravní síť
- Pozemní komunikace – Do městyse vedou silnice III. třídy.
- Železnice – Železniční trať ani stanice na území městyse nejsou.
Veřejná doprava 2012
- Autobusová doprava – V městysi zastavovaly autobusové linky jedoucí např. do těchto cílů: Benešov, Křečovice, Neveklov, Plzeň, Příbram, Rožmitál pod Třemšínem, Sedlčany, Týnec nad Sázavou, Votice.
Pamětihodnosti
- Kostel Zvěstování Panny Marie – jedná se o pozdně barokní jednolodní stavbu s hranolovitou věží na západní straně a s rokokovým hlavním oltářem, k níž patří i barokní márnice a jednopatrová barokní fara.[16]
- Výklenková kaplička
- Socha svatého Vojtěcha u hřbitova – rokoková, z druhé poloviny 18. století, s erbem na podstavci[16]
- Severozápadně od městysu se nachází vrch Stejc s terénními pozůstatky hradu Stajice založeného nejspíše v první polovině čtrnáctého století.[17]
Turistika
Městysem vedou turistické trasy Neveklov - Zderadice - Maršovice - Manělovice - Olbramovice a
Maršovice - Libohošť - Manělovice - Vrchotovy Janovice.
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2023. Praha. 23. května 2023. Dostupné online. [cit. 2023-05-25]
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky - 2017. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28]
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18]
- ↑ a b c d stránky obce[nedostupný zdroj]
- ↑ a b www.obecmarsovice.cz. www.obecmarsovice.cz [online]. [cit. 2010-10-01]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-10-21.
- ↑ STANĚK, Stanislav. Evakuace území mezi Vltavou a Sázavou za okupace. In: Sborník vlastivědných prací z Podblanicka. Praha: [s.n.], 1973.
- ↑ Rozhodnutí č. 8 předsedy Poslanecké sněmovny, k stanovení obcí městy a městysi, Miloslav Vlček, 10. října 2006
- ↑ Správní uspořádání Předlitavska 1850-1918
- ↑ Amtliches Deutsches Ortsbuch für das Protektorat Böhmen und Mähren
- ↑ Nařízení ministra vnitra č. 185/1942 Sb.
- ↑ Dekret presidenta republiky č. 121/1945 Sb.. aplikace.mvcr.cz [online]. [cit. 2011-09-28]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-09-28.
- ↑ Vládní nařízení č. 3/1949 Sb.. aplikace.mvcr.cz [online]. [cit. 2011-05-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-05-22.
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 895. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 1990. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 1914. (česky a německy)
- ↑ a b Umělecké památky Čech. K/O. Příprava vydání Emanuel Poche. Svazek II. Praha: Academia, 1978. 580 s. Heslo Maršovice, s. 359.
- ↑ DURDÍK, Tomáš. Ilustrovaná encyklopedie českých hradů. Praha: Libri, 2002. 736 s. ISBN 80-7277-003-9. Heslo Stajice, s. 511.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Maršovice na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Maršovice v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Maršovice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Pásové značení turistických cest v terénu České republiky - zelená.
Pásové značení turistických cest v terénu České republiky - žlutá.
Autor: Juan de Vojníkov, Licence: CC BY-SA 3.0
Obecní úřad a pošta v Maršovicích. Okres Benešov, Česká republika.
Znak městyse Maršovice, okres Benešov.
Vlajka obce Maršovice