Mechelen
Mechelen | |
---|---|
![]() radnice | |
Poloha | |
Souřadnice | 51°1′41″ s. š., 4°28′49″ v. d. |
Stát | ![]() |
Jazyk. společenství | Vlámské |
Region | Vlámsko |
Provincie | Antverpy |
Arrondissement | Mechelen |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Mechelen | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 65,8 km² |
Počet obyvatel | 86 921 (2020)[1] |
Hustota zalidnění | 1 321 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Bart Somers (od 2001) |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 015 - 03 |
PSČ | 2800, 2801, 2811, 2812 |
Počet zastupitelů | 43 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Mechelen (francouzsky Malines, německy Mecheln) je belgické město a správní centrum jednoho z arrondissementů provincie Antverpy ve Vlámském regionu. Žije zde přibližně 87 tisíc[1] obyvatel. Obec Mechelen kromě vlastního města zahrnuje bývalé obce Heffen, Hombeek, Leest, Muizen a Walem a patří k ní i osady Nekkerspoel a Battel.
Mechelen se nachází v metropolitní oblasti známé jako vlámský diamant na půli cesty mezi Bruselem a Antverpami ve vzdálenosti asi 25 km od obou z nich. Leží na řece Dijle, a proto bývá označováno jako „Dijlestad“.
Roku 1559 se Mechelen stal sídlem arcibiskupství a od roku 1962 sdílí tuto funkci s Bruselem.
Historie
Archeologické nálezy, které dokazují osídlení území mezi Bruselem, Lovaní a Antverpami v době laténské, se koncentrují zejména v okolí Mechelenu, kde se původně nacházely mokřady. Mezi tyto nálezy patří 8,4 m dlouhá kanoe z dubového kmene a osada s asi pěti dřevěnými domy u Nekkerspoelu.[2]
Území Mechelenu u řeky Dijle bylo osídleno i v době Galorománů, jak dokazuje několik římských ruin a cest. V 3.–4. století byla oblast za slábnoucího vlivu Římanů osídlena germánskými kmeny. Podle tradice oblast v 8. století pokřesťanštil skotský nebo irský misionář svatý Rumold (nizozemsky Rombout) a pravděpodobně zde i založil klášter.
Roku 1303 Mechelenu udělil městská práva brabantský vévoda Jan II. V té době také začala rivalita mezi Mechelenem a Antverpami. V 15. století se Mechelen dostal pod vládu burgundského vévodství a nastalo období rozkvětu. Roku 1473 Karel Smělý do města přesunul několik politických institucí a až do Velké francouzské revoluce Mechelen sloužil jako sídlo vrchního soudu. V pozdním středověku Mechelen bohatl díky obchodu se suknem a v první polovině 16. století za vlády Markéty Rakouské se stal dokonce hlavním městem Nizozemí (přibližně dnešní Nizozemsko, Belgie a Lucembursko).
V průběhu 16. století prudce poklesl politický vliv Mechelenu, poněvadž mnoho vládních institucí bylo přesunuto do Bruselu. Ztrátu politické moci však vynahradil vzestup v církevní hierarchii – roku 1559 se stal Mechelen sídlem arcibiskupství, a tedy duchovním hlavním městem Nizozemí. Roku 1572 během osmdesátileté války město vypálili a vyplenili Španělé. Po této události muselo být město přestavěno. V tomto období začala tradice výroby nábytku, která přetrvává dodnes. Roku 1781 nařídil císař Josef II. zbourání městských hradeb. Na jejich místě se dnes nachází vnitřní silniční okruh.[3]
19. století znamenalo nástup průmyslové revoluce. Roku 1835 byla otevřena první železniční trať na evropském kontinentu mezi Bruselem a Mechelenem, který se stal belgickým železničním uzlem. To vedlo k rozvoji různých odvětví kovodělného průmyslu, mimo jiné železničního strojírenství, které je ve městě zastoupeno ještě dnes.
Památky
- Katedrála svatého Rumolda (Sint-Romboutskathedraal) byla postavena ve 13.–16. století ve stylu brabantské gotiky. Její věž má výšku 97 m (ačkoliv původní plány počítaly s výškou 167 m) a byla zapsána do Seznamu světového dědictví UNESCO. Má dvě zvonkohry, každou se 49 zvony.
- Ve městě se nachází několik dalších kostelů, jako např. Sint-Janskerk (kostel sv. Jana), Kerk van Onze-Lieve-Vrouw-over-de-Dijle, barokní bazilika Basiliek van Onze-Lieve-Vrouw-van-Hanswijk nebo Sint-Pieter en Pauluskerk (kostel sv. Petra a Pavla).
- Na náměstí Grote Markt se nachází radnice a četné historické domy. K budově radnice patří bývalá gotická tržnice se suknem (Lakenhal) a hláska (Belfort), která figuruje na Seznamu světového dědictví.
- Klein Begijnhof a Groot Begijnhof (malý a velký dvůr bekyní) byly roku 1998 zapsány do Seznamu světového dědictví UNESCO.
- Palác Markéty z Yorku, nevlastní babičky Karla V., má gotickou fasádu a slouží jako divadlo.
- Palác Markéty Rakouské, tety Karla V., byl původně sídlem vrchního soudu a dnes slouží jako justiční palác. Jeho renesanční zahrady jsou přístupné veřejnosti. Palác se zavírá veřejnosti, pokud je v Belgii vyhlášen stupeň 3 ohrožení.
Sport
Ve městě sídlí fotbalové kluby KV Mechelen[4] a KRC Mechelen.[5]
Významné osobnosti
- Markéta z Yorku (1446–1503), burgundská vévodkyně
- Markéta Rakouská (1480–1530), habsburská místodržitelka v Nizozemí, dcera Maxmiliána I. Habsburského, římského císaře, a poručnice Karla V.
- John Heywood (1497–cca 1575), anglický básník
- Karel V. (1500–1558), římský císař, vychováván v Mechelenu do 17 let
- Rembert Dodoens (1517–1585), botanik, bylinkář a lékař
- Philippe de Monte (1521–1603), renesanční hudební skladatel
- François René Mallarmé (1755–1835), francouzský politik, který zde žil v exilu, i tady zemřel
Partnerská města
Arvada, Colorado, Spojené státy americké
Helmond, Nizozemsko
Čcheng-tu, Čína
Sibiu, Rumunsko
Sucre, Bolívie
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mechelen na anglické Wikipedii.
- ↑ a b Bevolking per gemeente op 1 januari 2020. Dostupné online.
- ↑ (nizozemsky) Virtueel museum: De metaaltijden Archivováno 30. 4. 2007 na Wayback Machine. – archeoweb.mechelen
- ↑ (nizozemsky) Mapa cca z roku 1781, která znázorňuje opevnění, které muselo být zbouráno Archivováno 18. 8. 2007 na Wayback Machine. – beeldbankmechelen.be
- ↑ KV Mechelen na transfermarkt.com (anglicky)
- ↑ KRC Mechelen Archivováno 15. 3. 2015 na Wayback Machine. na weltfussballarchiv.com (anglicky)
Související články
- Seznam belgických měst
- Arcidiecéze mechelensko-bruselská
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Mechelen na Wikimedia Commons
- (nizozemsky) (anglicky) (francouzsky) (německy) Oficiální stránky města (anglická, francouzská a německá verze mají pouze omezený rozsah)
- (česky) Mechelen, Oficiální zastoupení belgických Flander v ČR
- (anglicky) Informace o mechelenských památkách (soubor PDF)
- (anglicky) Informace o mechelenských dvorech bekyní (soubor PDF)
Média použitá na této stránce
This is the national flag of Belgium, according to the Official Guide to Belgian Protocol. It has a 13:15 aspect ratio, though it is rarely seen in this ratio.
Its colours are defined as Pantone black, Pantone yellow 115, and Pantone red 032; also given as CMYK 0,0,0,100; 0,8.5,79,0; and 0,94,87,0.(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of Belgium
Autor: David Liuzzo, eagle by N3MO (re-uploaded by Dragovit), Licence: CC BY-SA 3.0
Banner of the Holy Roman Empire, double headed eagle without haloes (1400-1806)
Autor: Moyogo, Licence: CC BY-SA 3.0
Flag of Mechlin (Mechelen), with Imperial Eagle.
Flag of Bolivia* | |
---|---|
country | Template:I18n/Republic of Bolivia |
used by | Bolivia |
from | 1851 |
until | Present |
created by | Government of Bolivia |
format | 15:22 |
shape | rectangular |
colours | červená, žlutá, zelená
flag has 3 horizontal stripes |
other characteristics | A horizontal tricolor of red, yellow and green. |