Milan Čič
prof. JUDr. Milan Čič, DrSc., dr. h. c. | |
---|---|
![]() Milan Čič (2012) | |
5. Předseda vlády Slovenska (v rámci federace) | |
Ve funkci: 12. prosince 1989 – 27. června 1990 | |
Prezident | Václav Havel |
Předchůdce | Pavol Hrivnák |
Nástupce | Vladimír Mečiar |
Místopředseda vlády Jana Stráského | |
Ve funkci: 2. července 1992 – 31. prosince 1992 | |
Místopředseda vlády Mariána Čalfy | |
Ve funkci: 13. prosince 1989 – 27. června 1990 | |
Předseda Federálního úřadu pro hospodářskou soutěž | |
Ve funkci: 2. července 1992 – 29. října 1992 | |
Předseda vlády | Jan Stráský |
Předchůdce | Imrich Flassik |
Nástupce | úřad zanikl |
Ministr vnitra a životního prostředí Slovenska (v rámci federace) | |
Ve funkci: 12. prosince 1989 – 11. ledna 1990 | |
Předseda vlády | Milan Čič |
Předchůdce | Štefan Lazar |
Nástupce | Vladimír Mečiar |
Ministr spravedlnosti Slovenska (v rámci federace) | |
Ve funkci: 20. dubna 1988 – 8. prosince 1989 | |
Předseda vlády | Peter Colotka Ivan Knotek Pavol Hrivnák |
Předchůdce | Ján Pješčák |
Nástupce | Ladislav Košťa |
Poslanec Federálního shromáždění (SN) | |
Ve funkci: 6. června 1992 – 31. prosince 1992 | |
Poslanec Federálního shromáždění (SL) | |
Ve funkci: 7. června 1990 – 4. června 1992 | |
1. předseda Ústavního soudu SR | |
Ve funkci: 21. ledna 1993 – 21. ledna 2000 | |
Nástupce | Ján Mazák |
Stranická příslušnost | |
Členství | KSČ (1961–1990) VPN (1990–1991) HZDS (1991–1993) SDS (2000) |
Narození | 2. ledna 1932 Zákamenné ![]() |
Úmrtí | 9. listopadu 2012 (ve věku 80 let) Bratislava |
Příčina úmrtí | cévní mozková příhoda |
Národnost | slovenská |
Děti | dcera Yvetta |
Alma mater | Univerzita Komenského v Bratislavě |
Profese | právník |
Ocenění | Rad Andreja Hlinku I. triedy (1998) čestný doktor Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košicích (2000) štátna cena Jozefa Miloslava Hurbana (2020) |
Commons | Milan Čič |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Milan Čič (2. ledna 1932 Zákamenné – 9. listopadu 2012) byl slovenský politik, akademik a právník, za normalizace člen KSČ a ministr spravedlnosti SSR, v období po sametové revoluci předseda vlády Slovenské republiky, později politik VPN a HZDS, místopředseda federální vlády a poslanec Sněmovny lidu a Sněmovny národů Federálního shromáždění.
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Milan_%C4%8Ci%C4%8D_%282011%29.jpg/220px-Milan_%C4%8Ci%C4%8D_%282011%29.jpg)
Studium
Vystudoval Právnickou fakultu Univerzitu Komenského v Bratislavě.
Akademická činnost
V letech 1961–1964 a 1970–1987 učil na PF Univerzity Komenského, v letech 1970–1987 zde působil jako vedoucí katedry trestního práva, kriminologie a kriminalistiky.
Veřejné funkce před listopadem 1989
V letech 1964–1967 působil na Pověřenectvu SNR pro spravedlnost, v letech 1969–1970 působil jako náměstek ministra spravedlnosti Slovenské socialistické republiky. V letech 1978–1989 byl ředitelem Ústavu státu a práva Slovenské akademie věd, v letech 1988–1989 místopředseda SAV.
Od roku 1961 byl až do roku 1990 člen KSČ (respektive KSS). V roce 1988 se uvádí jako účastník zasedání Ústředního výboru Komunistické strany Slovenska.[1]
Krátce před sametovou revolucí od roku 1988 do 1989 byl ministrem spravedlnosti SSR ve vládě Petera Colotky, Ivana Knotka a Pavola Hrivnáka.
Listopad 1989 a funkce v 90. letech
Od prosince 1989 do 27. června 1990 byl předsedou vlády Slovenské republiky v rámci federace[2] a krátce i ministrem vnitra Slovenska, v letech 1990 až 1992 byl poslancem Federálního shromáždění, v roce 1992 byl místopředsedou poslední vlády ČSFR (vláda Jana Stráského)[3] a zároveň předsedou Federálního úřadu pro hospodářskou soutěž.
V letech 1990–1991 byl členem VPN, které mu před volbami v roce 1990 jako některým dalším populárním politikům s komunistickou minulostí nabídlo místa na kandidátní listině[4], po založení HZDS až do roku 1993 byl jeho členem.
Již na přelomu března a dubna 1990 se sešel s českým premiérem Petrem Pithartem na první oficiální schůzce národních předsedů vlád a jednali o uspořádání česko-slovenských vztahů v ČSFR. Čič prezentoval návrhy vypracované hnutím VPN, které předpokládaly rozvolnění federace a přesun těžiště moci na národní republiky, které by delegovaly některé pravomoci na federativní orgány. Šlo a jen o počáteční schůzku, konkrétní jednání měla proběhnout až po prvních svobodných volbách.[5]
Ve volbách roku 1990 zasedl do Sněmovny lidu (volební obvod Středoslovenský kraj) za VPN. Po rozkladu VPN v roce 1991 přešel do poslanecké frakce HZDS. Ve volbách roku 1992 přešel za HZDS do slovenské části Sněmovny národů. Ve Federálním shromáždění setrval do zániku Československa v prosinci 1992.[6][7]
V období let 1993–2000 byl prvním předsedou Ústavního soudu SR, od roku 2004 byl vedoucím Kanceláře prezidenta Slovenské republiky.
Návrat do politiky
V roce 2000 se neúspěšně pokusil o návrat do politiky ve Straně demokratického středu. V roce 2001 se neúspěšně ucházel o funkci župana Bratislavského kraje (hejtman) a v roce 2006 o funkci soudce Ústavního soudu SR.
Byl autorem mnoha monografií a textů z oblasti trestního a ústavního práva.
Dne 9. listopadu 2012 zemřel na následky náročné neurochirurgické operace.
Odkazy
Reference
- ↑ Vyhľadávanie [online]. upn.gov.sk [cit. 2012-07-24]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ kol. aut.: Politické strany, 1938-2004. Brno: Doplněk, 2005. ISBN 80-7239-179-8. S. 1383.
- ↑ kol. aut.: Politické strany, 1938-2004. Brno: Doplněk, 2005. ISBN 80-7239-179-8. S. 1405.
- ↑ kol. aut.: Politické strany, 1938-2004. Brno: Doplněk, 2005. ISBN 80-7239-179-8. S. 1385.
- ↑ Rychlík, Jan: Češi a Slováci ve 20. století. Praha: Vyšehrad, 2012. ISBN 978-80-7429-133-3. S. 577.
- ↑ jmenný rejstřík [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2012-07-24]. Dostupné online.
- ↑ Milan Čič [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2012-07-24]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Milan Čič na Wikimedia Commons
- Biografie na osobnosti.sk Archivováno 15. 10. 2011 na Wayback Machine.
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“