Miroslav Haller
PhDr. Miroslav Haller | |
---|---|
Narození | 25. října 1901 Libotenice, ![]() |
Úmrtí | 31. ledna 1968 (ve věku 66 let) Praha, ![]() |
Povolání | básník, pedagog |
Vzdělání | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Miroslav Haller (25. října 1901 Libotenice[1] – 31. ledna 1968, Praha[2]) byl básník, pedagog, překladatel a spisovatel. Byl zakládajícím členem českobudějovického avantgardního uměleckého sdružení Linie a po válce se podílel na založení Divadelní fakulty Akademie múzických umění v Praze a školního divadla DISK.
Život
Miroslav Haller se narodil v rodině řídícího učitele Františka Hallera a jeho manželky Ludmily. V roce 1921 maturoval na reálném gymnáziu v Roudnici nad Labem a v letech 1921–1925 studoval světovou literaturu, filozofii a slovanskou filologii na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy v Praze. Studium úspěšně ukončil 10. února 1928.[1] Po ukončení studia učil na středních školách v Bratislavě (1925–1926), Liptovském sv. Mikuláši (1927–1928) a do konce ledna 1929 v Pelhřimově, odkud přešel do Českých Budějovic. Spolu s Josefem Stejskalem a Jiřím Linhartem působil na tamním reformním reálném gymnáziu a vyučoval francouzštinu a češtinu.
Po přeložení do Prahy roku 1938 ukončil spolupráci s Linií a po roce 1945 se věnoval pedagogické praxi. Byl odborným a jazykovým poradcem filmového odboru Ministerstva školství[3] a v letech 1941–1948 ředitelem dramatického oddělení Státní konzervatoře.[4] Jako pedagogové tam působili herec Jiří Plachý, režisér Jiří Frejka, scénograf František Tröster.
Již za války vypracovali Jiří Frejka s Miroslavem Hallerem a Františkem Tröstrem návrhy na transformaci studia dramatického umění. To mělo sestávat ze čtyřleté střední školy a čtyřletého vysokoškolského studia.[5]Roku 1946 se podílel spolu s Jiřím Frejkou a Františkem Trösterem na založení Divadelní fakulty Akademie múzických umění v Praze a školního divadla DISK (původně v Divadle Na Slupi, později v sálu Unitarie v Karlově ulici č. 8 na Starém Městě).[6]
Když v učebním roce 1946–1947 zahájila Divadelní fakulta AMU svou činnost, byl Miroslav Haller kvůli své politické orientaci z jejího dalšího budování vyřazen. Po únoru 1948 skončila i pedagogická činnost zakladatelů Jiřího Frejky a Jiřího Plachého. Oba spáchali v roce 1952 sebevraždu.[7]
Dílo
Byl členem pětičlenného uměleckého sdružení Kontakt, které se od roku 1928 scházelo v kavárně Savoy v Českých Budějovicích a přispěl básní Rudé opojení do první vydané publikace – skládanky Kornout (1931). Po založení Linie v ní působil jako básník, kritik a člen redakčního kruhu časopisu Linie. V prvním čísle časopisu Linie zveřejnil programový text, v němž se přihlásil k širším nadregionálním ambicím sdružení Linie: "Chceme Jižním Čechám snášet vše nejihočeské... co podle našeho společného uvažování chybí jejich životu, to, co je může vázat a spojovat se zemí, se světem, s dneškem".
Přispíval do časopisu svými básněmi a divadelní a literární kritikou. Své básně, některé zveřejněné pod pseudonymem Petr Halar, shrnul do několika sbírek. Třetí sbírku typograficky upravil a doplnil kresbou Josef Bartuška. Psal převážně vážnou a milostnou lyriku. Ve své čtvrté sbírce shromáždil satirické verše (Sršatá promenáda literaturou, 1932).[6]
Překládal poezii z němčiny a francouzštiny a přeložil drama Federico Garcíi Lorcy, Dům Doni Bernardy ze španělštiny.[8] Koncem 20. let se spolu s kroužkem romanistů Jihočeská Theléma podílel na překladu stěžejního díla Françoise Rabelaise Gargantua a Pantagruel.
Bibliografie
Sbírky básní
- 1927 Poutníkova hůl (verše z let 1921–1926)
- 1930 Plná země (s dřevorytem Františka Koblihy)
- 1931 Zřícená nebesa (edice Linie, upravil Josef Bartuška)
- 1932 Sršatá promenáda literaturou (edice Linie, s kresbami Richarda Landera)
- 1935 Cizinec s bílou holí (s obálkou Fr. Muziky), druhá cena v soutěži nakl. Borový a Družstevní práce
- 1941 Okřídlené sandály
- 1944 Hovory u krbu, nakl. Melantrich Praha
Divadelní hry
- 1935 Hra s kejklířem a Marií (uvedlo JČ divadlo 1938–1939, režie Josef Stejskal, scéna Emil Pitter)
Eseje
- 1940 Žně (nakl. Družstevní práce)
- 1940 Duše krajiny (příloha sborníku Hollar, s dřevoryty K. Štěcha)
- 1941 Pouť krajem, Sborník graf. umění Hollar
Literatura pro děti
- 1944 Sem pohádek, nakl. Rudolf Kmoch, Praha
Překlady (výběr)
- 1936 Paul Gröllhesl, Pašijové hry v Hořicích na Šumavě
- 1981 Heinrich Heine, Láska básníkova
Odkazy
Reference
- ↑ a b Matrika doktorů Univerzity Karlovy: Miroslav Haller [online]. Univerzita Karlova [cit. 2019-10-18]. Dostupné online.
- ↑ Společenská kronika (úmrtní oznámení). Rudé právo. 4. 2. 1968, s. 9. Dostupné online.
- ↑ Filmový přehled: Miroslav Haller
- ↑ Václav Holzknecht, 150 let Pražské konzervatoře, Státní hudební vydavatelství, n.p., Praha 1961
- ↑ DAMU: historie katedry. www.damu.cz [online]. [cit. 2019-01-31]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-12-16.
- ↑ a b Zdeněk Stolbenko, in: Jaroslav Anděl, 2004, s. 264–265
- ↑ Scéna.cz: Pár faktů z historie DAMU a divadla DISK
- ↑ Obec překladatelů: Haller Miroslav
Literatura
- Luisa Nováková, Proměny české pohádky: K historii žánru ve čtyřicátých letech dvacátého století, 196 s., Masarykova univerzita, Brno 2009
- Jaroslav Anděl, Avantgarda o mnoha médiích: Josef Bartuška a skupina Linie 1931–1939, kat. 280 s., Obecní dům Praha 2004, ISBN 80-86339-25-4
- Zdeněk Stolbenko, Od Linie po Fotos, magisterská diplomová práce, FAMU Praha 1998
- Přemysl Blažíček, in: Vladimír Forst (ed.), Lexikon české literatury 2/1, Academia Praha 1993
- Linie: Avantgardní literárně umělecké sdružení / 1930–38, texty: Bartuška Josef, Haller Miroslav, Nouza Oldřich, Pletzer Karel, Tetiva Vlastimil, kat. 80 s., České Budějovice 1984
- Karel Valter, Linie: vzpomínky na českobudějovickou avantgardní uměleckou skupinu a lidi kolem ní, 136 s., Jihočeské nakladatelství České Budějovice 1980
- Jaroslav Kunc, Slovník soudobých českých spisovatelů 1918–1945, 559 s., Orbis Praha 1945
Externí odkazy
Média použitá na této stránce
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“