Miroslav Jansta
JUDr. Miroslav Jansta | |
---|---|
Poslanec Federálního shromáždění (SL) | |
Ve funkci: 30. ledna 1990 – 5. června 1990 | |
Ve funkci: 7. června 1990 – 4. června 1992 | |
Stranická příslušnost | |
Členství | KSČ KSČM ČSSD (od 1993) |
Narození | 8. března 1962 (61 let) Nymburk ![]() |
Choť | ženatý |
Děti | tři dcery |
Alma mater | Univerzita Karlova v Praze |
Profese | politik a advokát |
Ocenění | Medaile Za zásluhy 1. stupeň (2022) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Miroslav Jansta (* 8. března 1962 Nymburk) je český právník a sportovní funkcionář, předseda České basketbalové federace a předseda České unie sportu, po sametové revoluci československý politik, který byl roku 1989 kooptován z Komunistické strany Československa a poslanec Sněmovny lidu Federálního shromáždění. Od roku 1993 je členem České strany sociálně demokratické. Byl spolumajitelem a jednatelem společnosti Advokátní kancelář Jansta, Kostka spol. s r.o.[1]
Biografie
Maturitu získal na gymnáziu v Nymburce a v roce 1981 začal studovat Právnickou fakultu Univerzity Karlovy v Praze. Vysokoškolská studia dokončil v roce 1985. V letech 1985–1997 byl vědeckým a pedagogickým pracovníkem na Právnické fakultě Univerzity Karlovy. Věnoval se i sportu. V roce 1972 se stal členem basketbalového oddílu TJ Lokomotiva Nymburk, kde aktivně hrál do roku 1982. Pak byl hráčem oddílu Právnické fakulty Univerzity Karlovy Praha a Slovanu Advokacie. Dosáhl II. basketbalové ligy. Po tři sezóny byl rovněž členem volejbalového oddílu Lokomotiva Nymburk.[2]
Profesně je k roku 1989 uváděn jako odborný asistent Právnické fakulty Univerzity Karlovy, bytem Nymburk.[3] V prosinci 1989 zasedl v rámci procesu kooptací do Federálního shromáždění po sametové revoluci do Sněmovny lidu (volební obvod č. 26 – Nymburk, Středočeský kraj) jako poslanec za KSČ reprezentující novou garnituru nezatíženou normalizační politickou aktivitou. Mandát obhájil ve volbách roku 1990, nyní již za federalizovanou KSČM. Během volebního období opustil komunistickou stranu a byl pak nezařazeným poslancem. Ve Federálním shromáždění setrval do konce funkčního období, tedy do voleb roku 1992.[4][5][6] V parlamentu stal členem Komise pro objasnění událostí 17. listopadu a Komise pro odsun sovětských vojsk.[7] Do roku 1992 byl členem ústavněprávního výboru a místopředsedou výboru imunitního. V rámci těchto funkcí se podílel na přípravě četných zákonů i ústavních zákonů.[2] Hlasoval jako jediný komunista pro to, aby se majetek KSČ vrátil zpět lidu.[8] Později se profiloval jako právník.
Dne 1. ledna 1995 se stal předsedou dozorčí rady nově založené akciové společnosti Hospodářské služby,[9] která od Fondu národního majetku koupila majoritní podíl v Lovochemii.[10][11][12] V roce 1995 dále založil s bývalým hokejovým reprezentantem a pedagogem právnické fakulty Vladimírem Kostkou advokátní kancelář Jansta, Kostka a spol.[2] V březnu 1998 upsal 90 % akcií společnosti Tax & Investment Advisers (TIA), kterou založil s Ivanem Lhotským.[13][14][15] TIA skrytě financovala volební kampaň Zemanovy ČSSD před nadcházejícími parlamentními volbami.[16] V lednu 1999 Lhotský o financování ČSSD promluvil v tisku,[17] následně čelil pokusu o vraždu, střelec ho zasáhl do hrudi a do hlavy.[18][19] Policie však došla k závěru, že nedošlo k žádnému pochybení, což konstatovala i média a Česká advokátní komora, která se celou věcí zabývala.[zdroj?]
V roce 2006 byl prověřován policií kvůli odměně 119 milionů, kterou získala jeho právní kancelář od Československé obchodní banky za sjednání desetileté smlouvy s Českou poštou na zajištění provozu poboček její divize Poštovní spořitelna.[20][21] Na konci roku 2008 převedli Miroslav Jansta a Vladimír Kostka své podnikání na nově založenou společnost s ručením omezeným. Při této příležitosti si nechali ocenit hodnotu své advokátní kanceláře znalcem. Na základě výsledků hospodaření za období 1. ledna 2005 – 30. června 2008 znalec stanovil očekávaný roční odnímatelný čistý výnos ve výši 38 milionů korun. Od diskontní sazby stanovené na 13,97 % odečetl očekávaný růst 4 % a dospěl k současné hodnotě 385 milionů korun.[22] Nová společnost tak byla do obchodního rejstříku zapsána se základním kapitálem 385 milionů korun.[1] Za rok 2009 vykázala společnost ztrátu 1 milion korun při tržbách 135 milionů korun, o rok později skončilo hospodaření ziskem 6 milionů korun při tržbách 136 milionů korun.[23]
Od 90. let působil i jako sportovní funkcionář. Od roku 1995 jako organizátor basketbalového klubu Nymburk.[zdroj?] V roce 1998 ho spolu se svým bratrem přeměnili na akciovou společnost a zasloužili se o to, že v roce 2000 postoupil do nejvyšší soutěže.[zdroj?] Od té doby klub čtrnáctkrát získal titul mistra České republiky. V letech 2002–2005 byl Jansta členem výkonného výboru České basketbalové federace. Do této funkce se vrátil roku 2009 a stal se předsedou této federace. V letech 2009–2010 působil jako předseda organizačního týmu mistrovství světa v basketbalu žen 2010 v České republice. Zvláště po libereckém lyžařském šampionátu vyniklo, když celá Janstova akce skončila ziskem 2 milionů korun a pozitivním mezinárodním ohlasem.[8] V únoru 2011 spoluzakládal iniciativu Český sport 2011, která se zabývala problematikou financování českého sportu. V únoru 2012 byl zvolen novým předsedou ČSTV.[2] Sám se pak postavil do viditelné role bojovníka s bývalým šéfem Sazky Alešem Hušákem, když mu na valné hromadě ČSTV před kamerami České televize spočítal vše – od vysoké mzdy, luxusních automobilů, kuchaře po předražená umělecká díla. Následně jeho tým sestavil žalobu na náhradu škody zhruba za miliardu korun. Spory s Hušákem a Českou unií sportu, která je nástupnickou organizací ČSTV se vlečou dodnes.[24]
Jansta je rovněž iniciátorem zvýšení státní podpory sportu a spoluautorem zákona, který by měl jasně stanovit pravidla pro výši a způsob přerozdělování peněz ve sportu. Sport skrze státní rozpočet dostává tři miliardy korun, přitom podle studie KPMG přináší do rozpočtu státu více než padesát miliard korun ročně. Podle ministerstva školství má tento nový zákon poskytování finanční podpory sportovcům a mládeži zprůhlednit a stanovit jasná pravidla kdo a za jakých podmínek může žádat o dotaci na sportovní oddíl.[25]
Je ženatý a má tři dcery.[2]
Politická kariéra
Též je členem Národní rady pro sport v rámci Národní sportovní agentury v oboru Sportovní servisní organizace.[26]
Ocenění
- Medaile Za zásluhy 1. stupeň (2022)
Odkazy
Reference
- ↑ a b Obchodní rejstřík na justice.cz, IČ 28505913, Advokátní kancelář Chrenek, Kotrba spol. s r. o. (dříve Advokátní kancelář Jansta, Kostka spol. s r.o.)
- ↑ a b c d e JUDr. Miroslav Jansta novým předsedou ČSTV [online]. chess.cz [cit. 2012-05-17]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-09-12.
- ↑ NÁVRH na volbu - nových poslanců Sněmovny lidu (příloha 1) [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2012-05-17]. Dostupné online.
- ↑ jmenný rejstřík [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2012-05-18]. Dostupné online.
- ↑ jmenný rejstřík [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2012-05-18]. Dostupné online.
- ↑ Usnesení Předsednictva Federálního shromáždění ČSSR ze dne 11. března 1986 o stanovení volebních obvodů pro volby do Federálního shromáždění [online]. mvcr.cz [cit. 2012-05-18]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-08-16.
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1990fs/slsn/stenprot/014schuz/s014030.htm
- ↑ a b http://nazory.euro.e15.cz/profily/novy-sef-cstv-miroslav-jansta-umi-skorovat-v-basketbalu-byznysu-i-u-premieru-739815 [online].
- ↑ Obchodní rejstřík na justice.cz, IČ 46357599, Hospodářské služby a. s.
- ↑ Obchodní rejstřík na justice.cz, IČ 62956311, PROFERTA společnost s ručením omezeným
- ↑ Výroční zpráva Lovochemie, a.s. za rok 1995, strana 8
- ↑ Tomáš Pergler, Budování Babišova impéria[nedostupný zdroj], Euro, 11. srpna 2014 (ukázka z autorovy knihy Babiš: Příběh oligarchy)
- ↑ Pavel Matocha, Zahradník Jansta, Euro 5/1999, cit. "Známý pražský advokát a bývalý komunistický poslanec (dnes člen středočeské ČSSD) Miroslav Jansta je jedním ze dvou zakladatelů společnosti Tax & Investment Advisers, která před loňskými volbami půjčila peníze sociálním demokratům. Janstovi podle zakladatelské smlouvy patřilo 90 procent společnosti."
- ↑ Pavel Matocha, Ptejte se, nic neřeknu, Euro 5/1999, Miroslav Jansta v rozhovoru uvedl, že do firmy investoval svoje peníze
- ↑ Obchodní rejstřík na justice.cz, IČ 25653016, Tax & Investment Advisers, a.s.
- ↑ Pavel Matocha, Kdo chtěl zabít Lhotského, Euro 6/2000, cit. "Ihned po krádeži Snopková přiznala, že pokladnou sociální demokracie prošly finance od firmy TIA."
- ↑ Pavel Matocha, Čím zalévat růže, Euro 3/1999, cit. Předseda představenstva akciové společnosti Tax & Investment Advisers Ivan Lhotský nám potvrdil, že pomáhali ČSSD financovat volební kampaň. "Půjčili jsme sociální demokracii před volbami peníze. Byla to normální půjčka. Nyní ale jsem nervózní, protože již mají splácet, ale úplně se jim to nedaří. Něco splatili a něco ne."
- ↑ Štěpánka Kučerová, Kulky pro ČSSD, Euro 10/1999
- ↑ KMENTA, Jaroslav. Kmotr Mrázek. Praha: JKM, 2007. ISBN 978-80-903603-1-0. S. 113–117.
- ↑ kop, Advokát Jansta dostal od vlády 425 tisíc, Mladá fronta DNES, 26. dubna 2006
- ↑ Jaroslav Kmenta, Ten, který ve vládě tahá za nitky, Mladá fronta DNES, 28. dubna 2006
- ↑ Appraisal services - Znalecký ústav s.r.o., Znalecký posudek: stanovení hodnoty nepeněžního vkladu, 28. listopadu 2008 (znalecký posudek připravoval Jaroslav Dvořák)
- ↑ Výroční zpráva společnosti Advokátní kancelář Jansta, Kostka spol. s r.o. za rok 2010, auditor DEUS spol.s r.o.
- ↑ Poslední z mocných lobbistů, Mladá fronta DNES, 23. ledna 2015.
- ↑ Peníze do sportu potečou podle nových pravidel, Hospodářské noviny, 5. prosince 2014.
- ↑ Národní rada pro sport. Národní sportovní agentura [online]. [cit. 2021-06-23]. Dostupné online.
Literatura
- 100 let českého sportu 1918-2018. 1. vyd. Praha: Olympia, 2018. 400 s. ISBN 978-80-7376-521-7. S. 5.
Související články
Externí odkazy
Osoba Miroslav Jansta ve Wikicitátech
- (česky) Miroslav Jansta v parlamentu
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Stužka: Medaile Za zásluhy I. stupně – Česká republika (od roku 1994).