Most Miloše Sýkory
most Miloše Sýkory | |
---|---|
Základní údaje | |
Kontinent | Evropa |
Stát | ![]() |
Kraj | Moravskoslezský |
Okres | Ostrava-město |
Město | Ostrava |
Číslo mostu | OV-114 |
Doprava | silniční a pěší |
Přes | Ostravice |
Souřadnice | 49°50′15,06″ s. š., 18°17′46,88″ v. d. |
Parametry | |
Materiál | ocel |
Délka | 92 m |
Šířka | 16 m |
Mapa | |
Další data | |
Kód památky | 103431 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f8/Ostrawa_6433.jpg/220px-Ostrawa_6433.jpg)
Most Miloše Sýkory (hovorově Sýkorův most, Sýkorák) je ocelový nýtovaný obloukový most se spodní mostovkou vedoucí přes řeku Ostravici, který spojuje moravskou a slezskou část Ostravy. Má ocelový příhradový oblouk o rozpětí 60 m a vzepětí 7 m, celková délka mostu je 92 m a šířka včetně chodníků je 16 m[1]. Na mostě se nacházejí dva chodníky, každý široký tři metry.
Historie
Než dorazila do Ostravy železnice, byla nejdůležitější komunikací tzv. říšská silnice spojující Opavu s Těšínskem. Procházela centrem starého města – původně Velkou ulicí (později Hlavní, Těšínskou…).
První zmínky o mostě přes řeku Ostravici jsou z roku 1450.[2]
V 30. letech 19. století byl postaven nový elegantní dřevěný most na osmi kozlech. Jeho stav se za 11 let natolik zhoršil, že bylo potřeba postavit most nový.
Projekt nového, řetězového mostu vypracoval Ing. Josef Seifert. Řetězový most (Kettebrücke) byl vyroben v kleinovských železárnách v Sobotíně (bratři Kleinové, stavební a hutní podnikatelé, se krátce zapojili i do důlního podnikání na Ostravsku). Výstavbu v letech 1847 až 1851 vedl místní stavitel Antonín Lerch. Práci zdržovaly několikaleté povodně. Hlavní mostová konstrukce byla zavěšena na řetězech, které procházely přes dva portálové pylony postavené v historizujícím slohu.[3] Mimo jiné po mostě proudily do Ostravy desítky kusů černého dobytka na proslulé místní svinské trhy.[2] 15. září 1886 se jeho konstrukce pod kopyty švadrony hulánů tak rozkmitala, až se most zřítil.[4] Nehoda si vyžádala čtyři lidské životy a více než třicet zraněných[3].
V roce 1886 byl postaven nový ocelový Říšský most (Reichsbrücke), široký 5,5 m a rozpětí 59 m, který dodaly Vítkovické železárny. Stavba trvala 16 týdnů a most byl uveden do provozu 8. ledna 1887.[3] Tento most byl stržen roku 1913 a v červenci 1913 strhla velká voda provizorní lávku.
V roce 1914 byl nahrazen novým modernějším příhradovým mostem, který vznikl a byl postaven Mostárnou Vítkovických železáren Vítkovického horního a hutního težířstva, podle návrhu Ing. B. Hermanna z projekční kanceláře Friedricha Bleichera.[5] V roce 1979 prošel most celkovou rekonstrukcí. Další rekonstrukce proběhla od května do srpna 2002. Zajímavostí je 15 m dlouhé předpolí.
Své současné jméno most získal podle legendy o Miloši Sýkorovi. Dne 30. dubna 1945 vjely tanky 1. československé samostatné tankové brigády do středu města a přes tento most chtěly pokračovat do Michálkovic a Hladnova. Nacisté ovšem most podminovali, aby zabránili Rudé armádě v postupu. Podle jedné z verzí, prosazované především poválečnou komunistickou vládou, zachránil most tehdy čtyřiadvacetiletý soustružník Miloš Sýkora. Miloš Sýkora, člen komunistické mládeže, a jeho přítel Olšák se dobrovolně přihlásili, že přestřihnou dráty vedoucí k náložím. To se jim také podařilo a most byl zachráněn, avšak Sýkora byl při ústupu zastřelen. Tuto po dlouhá léta oficiální verzi záchrany mostu připomíná kromě jména mostu také pomník na slezské straně řeky, jehož autorem je Konrád Babraj. Podle předsedy heraldické komise ostravského magistrátu Petra Kalety je však nejisté, jak vlastně k záchraně mostu došlo. Také podle kronikáře města Martina Juřici jsou okolnosti záchrany mostu a podíl Miloše Sýkory na jeho záchraně nejasné.
První tank, který po mostě přejel, nesl číslo 051. Jeho posádku tvořili nadporučík Nikolaj Ivasjuk, radista Ivan Ahepjuk (je po něm pojmenována ostravská ulice Ahepjukova), střelec Josef Vaněk a řidič svobodník Alexandr Hroch.
Most Miloše Sýkory byl prohlášen kulturní památkou Ministerstvem kultury ČR v roce 2009.[6]
V kultuře
Most Miloše Sýkory v písni Až to se mnu sekne zmiňuje zpěvák Jaromír Nohavica (na jeho oficiálním webu je uveden v nářeční podobě Sikorův most).[7]
Fotografie
- Původní Říšský most
- Pohled ze Slezské Ostravy
- Pohled z centra Ostravy
- Pohled od řeky Ostravice
- Most Miloše Sýkory v noci
- Tank u mostu Miloše Sýkory
- Tank u mostu Miloše Sýkory
- Pomník Miloše Sýkory
Odkazy
Reference
- ↑ JOSEF, Dušan. Encyklopedie mostů v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. [s.l.]: Libri, 2002. 553 s. Dostupné online. ISBN 80-7277-095-0. Archivováno 5. 3. 2016 na Wayback Machine.
- ↑ a b JIŘÍK, Karel; PITRONOVÁ, Blanka. Dějiny Ostravy. První. vyd. Ostrava: [s.n.], 1967. 48-023-67. S. 257.
- ↑ a b c PIĘTOŇ, Česlav. Když se stavěl Říšský most. Slezskoostravské noviny. Duben 2016, s. 8.
- ↑ Technické památky v Čechách, na Moravě a ve Slezsku / kolektiv autorů pod vedením hlavní editorky Hany Hlušičkové. Praha: Libri, 2001-2004. ISBN 80-7277-045-4. S. 542, 543.
- ↑ STRAKOŠ, Martin. Průvodce architekturou Ostravy. Ostrava: Národní památkový ústav, územní odborné pracoviště Ostrava, 2009. ISBN 978-80-85034-54-7. S. 45.
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2017-01-09]. Identifikátor záznamu 770902683 : silniční most Miloše Sýkory. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ Až to se mnu sekne, Nohavica.cz [cit. 2023-12-21].
Literatura
- Táňa Kittrichová, Vaněk: Přejmenujme Sýkorův most, dokud žijí jeho zachránci, Sedmička Ostrava, 30. dubna 2009
- Gustav Hermann, Die Geschichte und der Neubau der Ostrawitzabrücke in Mährisch-Ostrau mit einem geschichtlichen Rückblick über die Anfänge des Eisenbrückenbaues in Österreich, Wien, 1916
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu most Miloše Sýkory na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Lukas Krizek, Licence: CC BY-SA 4.0
Most Miloše Sýkory in the night.
Autor: Radek Bartoš, Licence: CC BY 2.5
Tank u Mostu Miloše Sýkory v Ostravě
Autor: Lukáš Mižoch, Licence: CC BY-SA 2.5
Most Miloše Sýkory, Ostrava.
Autor: Radek Bartoš, Licence: CC BY 2.5
Most Miloše Sýkory v Ostravě - pohled z Moravské Ostravy
(c) Photo: Hons084 / Wikimedia Commons, CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: User:Darwinek, Licence: CC BY-SA 3.0
Sýkora Bridge in Ostrava, Czech Republic
Autor: Radek Bartoš, Licence: CC BY 2.5
Most Miloše Sýkory v Ostravě - pohled ze Slezské Ostravy
Autor: Lukáš Mižoch, Licence: CC BY-SA 2.5
Pomník Miloše Sýkory, Ostrava.
Říšský most přes Ostravici
Autor: Radek Bartoš, Licence: CC BY 2.5
Tank u Mostu Miloše Sýkory v Ostravě