Mury
Mury | |
---|---|
![]() Bývalý kostel svatého Klimenta u Hostěnic | |
Lokalita | |
Charakter | zaniklá vesnice |
Obec | Brozany nad Ohří |
Okres | Litoměřice |
Kraj | Ústecký kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°26′19″ s. š., 14°9′29″ v. d. |
Základní informace | |
Katastrální území | Hostěnice u Brozan (3,48 km²) |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Mury | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Mury jsou zaniklá vesnice v okrese Litoměřice. Ve dvanáctém až čtrnáctém století stávala v místech osady Kliment severovýchodně od Hostěnic u Brozan nad Ohří. Vesnice zanikla nejspíše v důsledku povodní. Jejím pozůstatkem je budova bývalého kostela svatého Klimenta upravená na obytný dům.
Název
Název vesnice byl odvozen z osobního jména Mur ve významu ves Murů nebo ves Murovy rodiny. V historických pramenech se název objevuje ve tvarech: Mur (1226), Mury (1352 až okolo roku 1405), „w Murzech“ (1451) a „na Maursku“ (1516).[1]
Historie
Podle archeologických nálezů sídliště existovalo od dvanáctého do poloviny čtrnáctého století. S rozlohou přibližně 2,5 hektaru, čemuž odpovídá více než patnáct usedlostí, patřilo k větším venkovským sídlištím.[2]
První písemná zmínka o Murech pochází z roku 1226 a nachází se v listině, kterou král Přemysl Otakar I. potvrdil doksanskému klášteru vlastnictví všech klášterních vsí. V jejich výčtu byly Mury uvedeny mezi vesnicemi, které klášteru při založení daroval Vladislav II., i když skutečným donátorem mohla být Vladislavova manželka Gertruda Babenberská nebo pravděpodobněji jejich dcera Anežka.[3] V Anežčině případě by klášter vesnici získal jako její věno, se souhlasem Vladislava II., nejspíše ve druhé polovině roku 1150.[4] Stejná listina obsahuje ještě jednu zmínku o Murech („villam ipsorumin Mur iure theutonico decrevimus roborari“), ve které panovník souhlasil s převodem vsi na německé právo.[5] Jedná se o nejstarší zmínku o české vesnici s emfyteutickým právem.[6]
Ve spojení s emfyteutickým právem existuje hypotéza o pokusu kláštera vytvořit z Mur ekonomické centrum blízkého okolí Doksan a změnit vesnici na tržní osadu.[4][5] V rozporu s tím jsou však zmínky v listinách z let 1273 a 1276, v nichž jsou Muru uvedeny, na rozdíl od jiných srovnatelných sídel, jen jako vesnice s mlýnem, a dokonce v nich chybí zmínka o kostelu.[4] Ani mladší listiny ze čtrnáctého století, v nichž se řešila špatná ekonomická situace kláštera, Mury jako významnější centrum neuvádí.[7]
Příčinou zániku vesnice byly pravděpodobně změny podnebí a s nimi související série velkých povodní, kterým byly Mury vystaveny. August Sedláček uvedl, že vesnice zanikla při povodni roku 1342, ale soudobé zprávy žádnou zmínku o Murách v souvislosti s povodní neobsahují. Podle archeologických nálezů však k zániku došlo přibližně v polovině čtrnáctého století. V letech 1398 a 1451 byly Mury uvedeny ještě jako ves, ovšem z klášterních účtů z roku 1393 je zřejmé, že označení Mury se už netýkalo vesnice. Vztahovalo se pouze k jejím pozemkům, protože polní práce na nich vykonávali poddaní z Pístů, Budyně nad Ohří a Roudnice nad Labem. Obyvatelé ze zničené vesnice byli nejspíše částečně přestěhováni do nově zřízené osady Nové Dvory.[7]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ef/K%C5%99%C3%AD%C5%BE_u_Kostela_sv._Klimenta.jpg/220px-K%C5%99%C3%AD%C5%BE_u_Kostela_sv._Klimenta.jpg)
Jedinou dochovanou stavbou je budova bývalého kostela svatého Klimenta, podle které je pojmenován ostrov v Ohři, na kterém vesnice stávala. V historických pramenech je zmíněn poprvé v roce 1388, ale vzhledem ke svému patrociniu svatého Klimenta zřejmě existoval už ve druhé polovině dvanáctého století. Po zániku vesnice fungoval jako farní kostel pro okolní vesnice. Budova byla přestavěna v barokním slohu a svému účelu sloužila do roku 1782, kdy byl klášter zrušen. Poté byla upravena na obytný dům.[2]
Přírodní poměry
Mury stály na ostrově, který se v Ohři vytvořil vybudováním tzv. Brozanského náhonu. Ten vznikl úpravou bývalého říčního ramene. Ostrov je asi čtyři kilometry dlouhý a až jeden kilometr široký. Podle bývalého kostela byl pojmenován jako Ostrov svatého Klimenta. V jeho geologickém podloží se nachází štěrkopískové nánosy překryté recentní nivou Ohře.[8]
Odkazy
Reference
- ↑ PROFOUS, Antonín. Místní jména v Čechách. Jejich vznik, původní význam a změny. Svazek III. M–Ř. Praha: Nakladatelství Československé akademie věd, 1951. 632 s. Heslo Mury, s. 158.
- ↑ a b KOTYZA, Oldřich; SMETANA, Jan, 1992. Zaniklá středověká osada Mury a města doksanského kláštera. Archeologické rozhledy. Roč. XLIV, čís. 4, s. 627. Dostupné online. ISSN 0323-1267.
- ↑ Kotyza a Smetana 1992, s. 622.
- ↑ a b c Kotyza a Smetana 1992, s. 623.
- ↑ a b ŽEMLIČKA, Josef. Království v pohybu. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2014. 672 s. (Česká historie). ISBN 978-80-7422-333-4. S. 178–179.
- ↑ Kotyza a Smetana 1992, s. 628.
- ↑ a b Kotyza a Smetana 1992, s. 625.
- ↑ Kotyza a Smetana 1992, s. 612.
Související články
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Hana Kubíková, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Hana Kubíková, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: