Obléhání Brna (1742)
Obléhání Brna | |||
---|---|---|---|
konflikt: Války o rakouské dědictví (První slezská válka) | |||
![]() Obléhání Brna prusko-saským vojskem roku 1742 (malba) | |||
Trvání | 9. února – 7. dubna 1742 | ||
Místo | Brno, Moravské markrabství | ||
Souřadnice | 49°11′40″ s. š., 16°35′59″ v. d. | ||
Výsledek | uhájení Brna před prusko-saským vojskem | ||
Strany | |||
| |||
Velitelé | |||
| |||
Síla | |||
| |||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Obléhání Brna roku 1742 spočívalo v obležení, či přesněji k vojenské blokádě, města Brna hájeného rakouským vojskem polního maršála Jana Kryštofa Seherr-Thosse před prusko-saskou armádou pod velením krále Fridricha II. během jeho tažení na Moravu ve dnech 9. února až 7. dubna 1742 v rámci válek o rakouské dědictví. Okupační armáda se během obklíčení města nepokusila o otevřeně vojenskou akci a po necelých dvou měsících blokádu ukončila.
Předcházející události
Krátce po nástupu na trůn roku 1740 musela rakouská arcivévodkyně Marie Terezie čelit alianci států, které usilovaly o co největší oslabení Rakouska. Habsburské armády sváděly boje o rakouské Nizozemí s Francouzi a o své italské državy se Španěly. Ze západu monarchii napadli Bavoři a Sasové, podporovaní silným francouzským kontingentem, a ze severu úhlavní nepřítel, vojensky silné Prusko v čele s králem Fridrichem II., nepřímo podporované Švédskem. Z původně lokální války o Slezsko, nazývané též první slezská válka mezi Pruskem a Rakouskem, vzešel celoevropský zápas, pojmenovaný jako války o rakouské dědictví.[zdroj?]
Bavorsko a Sasko zpochybnilo nástupnictví Marie Terezie a v zápase o panovnický titul podpořilo Karla Albrechta Bavorského, který na podzim 1741 odcestoval spolu s vojskem ku Praze, kde se hodlal nechat korunovat českým králem. Sem jednotky Bavorů, Francouzů a Sasů dosáhly v říjnu a po dobytí města 26. listopadu zahájili okupaci trvající až do roku 1742. Hlavní vojenské síly říše pod velením panovničina švagra Karla Alexandra Lotrinského byly přitom zaměstnány boji z Prusy ve Slezsku. Na přelomu roku 1741 a 1742 pak pruská armáda podpořená saskými sbory zahájila tažení na Moravu.[zdroj?]
Obléhání
Fridrichova armáda dorazila k Brnu začátkem února 1742 a devátého dne toho měsíce zahájila vojenskou blokádu Brna a městské pevnosti Špilberk,[1] která však nebyla doprovázena vojenskými akcemi či dělostřeleckým odstřelováním. Město bylo nicméně odříznuto od příjezdových cest a veškerého zásobování. Zdejší vojenské posádce o síle 4000 mužů velel polní maršál Jan Kryštof Seherr-Thoss, vojenský velitel Moravy, ta byla navíc podpořena asi 600 brněnskými dobrovolníky z řad měšťanů.[2]
Prusko-saské vojsko se rozhodlo přímé akce proti dobře opevněnému a početně obsazenému městu nepodnikat, ba dokonce nebylo schopno důsledně udržet rakouské výpadové jednotky (především husarské skvadrony) za branami Brna. Ty tak dokázaly vyrážet např. na Blanensko a úspěšně napadat pruské a saské kolony a zásobovací sklady, jako třeba vítězná rakouská srážka jednotek rytmistra Ference Imeryho se saskými husary nedaleko obce Lažany.[zdroj?]
Dne 26. března 1742 došlo ve špilberské pevnosti k nehodě při manipulaci se sudy se střelným prachem a dělostřeleckým střelivem, která měla za následek výbuch a následný požár, poškození části pevnosti a úmrtí 29 lidí.[3] Jednalo se možná pro hájitele o nejkritičtější moment celé blokády, ani tuto událost ale obléhatelé nevyužili k útoku.[zdroj?]
Blokáda byla ukončena 7. dubna 1742, především vinou postupu armády Karla Lotrinského ze Slezska na jaře toho roku, které se prusko-saská armáda vydala vstříc.[zdroj?]
Důsledky
Boje se následně přenesly do východních a středních Čech a skončily pro Rakousko porážkou 17. května 1742 v bitvě u Chotusic nedaleko Kutné Hory. Oslabená pruská armáda se pak vydala nazpět do Slezska, které bylo posléze podstoupeno Prusku na základě Vratislavského míru, Karel Lotrinský se po bitvě pak urychleně vydal s vojskem do jižních Čech, aby zasáhl proti dalším nepřátelským vojskům na území říše a podpořil sbory Jana Jiřího Kristiána z Lobkowicz, které se zde střetávaly s oddíly francouzské armády maršála Charlese Louise Augusta Fouquet de Belle-Isle a maršála Victora Françoise de Broglie, mj. v bitvě u Zahájí.[4]
Výbuch ve skladech prachu na Špilberku přispěl k rozhodnutí o vybudování kasemat pro bezpečnější skladování střeliva v této pevnosti. Ty pak za vlády Josefa II. začaly být využívány jako žalář pro doživotně odsouzené.[5]
Odkazy
Reference
- ↑ Špilberk - popis hradu, historie. www.hrady.cz [online]. [cit. 2021-10-12]. Dostupné online.
- ↑ Požár, poté výbuch. Obležený Špilberk před 275 lety zasáhla tragédie. iDNES.cz [online]. 2017-03-16 [cit. 2021-10-12]. Dostupné online.
- ↑ Požár, poté výbuch. Obležený Špilberk před 275 lety zasáhla tragédie - iDNES.cz. iDNES.cz. 2017-03-16. Dostupné online [cit. 2021-10-12].
- ↑ KOVÁŘ, Daniel. Bitva u Zahájí 1742. Severní Českobudějovicko [online]. 2015-08-12 [cit. 2021-03-29]. Dostupné online.
- ↑ VANĚK, Jiří. Slavnostní otevření kasemat na Špilberku pro veřejnost [online]. Encyklopedie dějin města Brna, 2018-06-28 [cit. 2021-10-12]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu obléhání Brna (1742) na Wikimedia Commons
- VESELÝ, Petr. Obléhání Brna prusko-saským vojskem roku 1742. Brno, 2017. 90 s. Diplomová práce. Masarykova univerzita, Filozofická fakulta. Vedoucí práce Tomáš Malý. Dostupné online.
- Srážka u Skalického
Média použitá na této stránce
Flag of the Kingdom of Saxony; Ratio (2:3)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Autor: David Liuzzo, eagle by N3MO (re-uploaded by Dragovit), Licence: CC BY-SA 3.0
Banner of the Holy Roman Empire, double headed eagle without haloes (1400-1806)
Veduta Brna vyobrazujíce obléhání města pruským vojskem roku 1742. Autor neznámý.