Orloj
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/St_Marks_Venice_Clock.jpg/220px-St_Marks_Venice_Clock.jpg)
Orloj (z lat. horologium, hodiny, a ital. orologio) jsou obvykle věžní hodiny, které kromě času ukazují další údaje, například polohu Slunce a Měsíce na obloze[1], případně fázi Měsíce, polohy dalších planet, sluneční čas a další. V určitém smyslu lze orloj považovat za předchůdce planetária.
Historie
Podobná konstrukce s ozubenými koly je známa už z antiky (Mechanismus z Antikythéry), ovšem bez vlastního pohybu. Po vynálezu mechanických hodin koncem 13. století zkonstruoval první orloj (astrarium) Jacopa de Dondi v Padově v roce 1344.[2] Orloje patřily na přelomu středověku a novověku k vrcholným produktům soudobé astronomie, matematiky a mechaniky. Většinou ukazovaly jen polohy Slunce a Měsíce, i když Dondiho Astrarium prý ukazovalo i další planety.
Konstrukce
Středověké orloje mají běžný hodinový stroj s lihýřem a pohonem závažím. Od hlavního hodinového hřídele se ozubeným převodem odvozují další (pomalejší) pohyby zvířetníku a Měsíce. Hlavní rozdíl je v uspořádání ciferníku. Některé orloje (Benátky, Brescia, Wells aj.) měly 24hodinový ciferník s hodinovou ručkou, pohyb Měsíce znázorňovala buď další ručka, nebo se fáze Měsíce ukazovaly mimo ciferník. Zvířetník byl na pohyblivém mezikruží ciferníku. Jiné orloje (Bern, Lund, Praha, Rostock aj.) užívaly konstrukci astrolábu s excentrickým zvířetníkem a symboly Slunce a Měsíce, které se na příslušných ručkách posouvají. Orloj tak ukazuje i jejich výšku nad obzorem, případně tzv. babylonský čas.[3]
Orloje v Česku
Jeden z nejznámějších a nejlépe zachovaných je Staroměstský orloj umístěný na věži Staroměstské radnice na Staroměstském náměstí v Praze. Byl zkonstruován v roce 1410 a dále upravován a rozšiřován, mj. jeho domnělým tvůrcem, orlojníkem mistrem Hanušem. Skutečného autora orloje, Mikuláše z Kadaně, připomíná v jeho rodišti nefunkční replika astronomické části orloje.
Jediným heliocentrickým orlojem v Česku je Olomoucký orloj, postavený v 15. století a kompletně přestavěný v padesátých letech 20. století v duchu socialistického realismu.
Třetím největším orlojem v Česku je Chmelový orloj v Žatci, součást komplexu Chrámu chmele a piva, spuštěný v srpnu 2010.
Menší novodobé orloje se nacházejí na Nové radnici v Prostějově a na radnici v Litomyšli. Za orloj lze považovat také hodiny v Uherském Brodě, ukazující fáze Měsíce a obdobný hodinový stroj s poskakujícími kozlíky na Masarykově náměstí v Pelhřimově. Orloj v Kryštofově Údolí, inspirovaný pražským orlojem, původně nebyl orlojem v pravém slova smyslu; později byl rozšířen o zobrazení fází Měsíce a znamení zvěrokruhu. Za orloj je také nepřesně označován brněnský hodinový stroj sestrojený roku 2010. Za skromný orloj by se také daly považovat astronomické hodiny u hvězdárny v Třebíči, postavené v roce 2017.[4] Roku 2020 si postavil orloj na svém pozemku na Točné (součást Prahy 12) Jiří Havlíček. Poměrně nový orloj označený jako pohádkový se nachází také na novostavbě Divadla loutek v Ostravě a jednotlivé figury zde představují ze dřeva řezané loutky. Podobně jako v Praze je s otevíracími okénky a postavy různých pohádkových bytostí jsou umístěny na otočném zařízení, načež se v pořadí i zjevují a mizí.
- Olomoucký orloj
- Chmelový orloj v Žatci
- Brněnský hodinový stroj
- Hodiny na Nové radnici v Prostějově
- Orloj v Kryštofově Údolí u Liberce
- Orloj v Hojsově Stráži na Šumavě
- Astronomické hodiny u hvězdárny v Třebíči
Orloje v dalších zemích Evropy
Významné historické orloje
- Itálie – Benátky, Brescia, Clusone, Cremona, Modena, Messina, Padova,
- Německo – Heilbronn, Rostock, Lübeck, Münster, Mnichov, Norimberk, Rostock, Stralsund
- Francie – Beauvais, Besançon, Bourges, Lyon, Ploërmel, Rouen,Štrasburk
- Anglie – Exeter, Hampton Court, Leicester, Minster, Ottery St Mary, York, Wells, Wimborne
- Skandinávie – Dánsko: Kodaň, Švédsko: katedrála v Lundu)
- Chorvatsko – Dubrovník
- Polsko – Gdaňsk
- Švýcarsko – Bern, Zug
- Rusko – Kremelský orloj v moskevském Kremlu dal jméno i stejnojmenné divadelní hře).
Stolní orloje se zhotovovaly od konce 16. století, prosluli jimi němečtí hodináři v Augsburgu a Drážďanech.
Repliky a novodobé orloje
- Repliky Staroměstského orloje: v Tokiu (park u Nishi-Shinjuku Tower) a v Soulu (Castle Praha). Astroláb mají okopírován z pražského orloje, a proto jejich astronomické údaje nejsou platné pro zeměpisnou polohu těchto měst.
- Mnichov - na budově muzea (1935)
- Slovensko: k nejmladším patří orloj v obci Stará Bystrica dokončený v roce 2009.
- Torre dell'Orologio v Brescii
- Orloj ve Stralsundu (1394)
- Orloj v katedrále sv. Pavla v Münsteru
- Orloj ve Staré Bystrici
- Katedrála v Lundu
- Zytglogge v Bernu
- Orloj v Mnichově (1935)
- Stolní orloj se zvonkohrou, Augsburg, 1625-1650
Odkazy
Reference
- ↑ Pojem orloj. ABZ.cz: slovník cizích slov [online]. ABZ.cz [cit. 2023-03-04]. Dostupné online.
- ↑ KRÁL, Petr. Orloj na náměstí Sv. Marka v Benátkách aneb jaký čas ukazuje italský orloj ?? [online]. [cit. 2023-12-29]. Dostupné online.
- ↑ Zdeněk Horský, Staroměstský orloj. Praha: Panorama 1988.
- ↑ MAHEL, Luděk. Astronomické hodiny u hvězdárny v Třebíči ukazují nejen přesný čas. trebicsky.denik.cz. 2018-01-23. Dostupné online [cit. 2019-05-09].
Související články
- Astroláb
- Planetárium
- Staroměstský orloj
- Olomoucký orloj
- Orloj v Kryštofově Údolí
- Brněnský hodinový stroj („Brněnský orloj“)
- Pokojový orloj Jana Maška
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu orloj na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo orloj ve Wikislovníku
- Pražský orloj - fotografie, historie, technika, simulátory i další orloje
- Webkamera
- WINTER, Zikmund. Dějiny řemesel a obchodu v Čechách v 14. a v 15. století. Praha: Česká akademie císaře Františka Josefa, 1906. Dostupné online. - kapitola Práce umělecké : Orloje, s. 824-825.
Média použitá na této stránce
Autor: Neodorcadion, Licence: CC BY-SA 4.0
Hop astronomical clock in Žatec.
Autor: Skret4, Licence: CC BY-SA 4.0
Orloj sestrojený panem Havlíčkem roku 2020 na Točné (Praha 12)
Autor: User:Martin Kraft, Licence: CC BY-SA 3.0
Tento obrázek byl nahrán v rámci projektu Wiki miluje památky 2013.
Autor: Mansruin01, Licence: CC BY-SA 3.0
Orloj, reloj astronómico que data del año 1420.
(c) Andrew Shiva / Wikipedia, CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Schorle, Licence: CC BY-SA 3.0
Detail of the astronomical clock at Lund´s cathedral.
Autor: Lehotsky, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Radler59 (diskuse), Licence: CC BY-SA 4.0
Brněnský orloj, náměstí Svobody, Brno
Autor: Aloxe, Licence: FAL
Orloj Šumava ve městě Hojsova Stráž, Plzeňsky Kraj, Česká republika
Drawing of the bottom section of Giovanni de Dondi's astronomical clock, the Astrarium, finished 1364, Padua, Italy. This early weight-driven clock kept time with a balance wheel (crown shape, at top) driven by a verge escapement (wheel under it). This is one of the earliest existing drawings of those mechanisms. The balance wheel had a beat of 2 seconds. The actual clock was a lot more complicated than this drawing, which only shows the lower section containing the weights, escapement and main gear train. The upper section, mounted on top of this, had 7 dials, displaying the astrological motions of the Sun, Moon, Mercury, Venus, Mars, Jupiter, and Saturn. See Giovanni De Dondi's Astrarium. Alterations to image: converted to 8 color PNG.
Autor:
- Astronomische_Uhr_Wells.JPG: Aleister Crowley 10:20, 25 February 2007 (UTC)
- derivative work: Amada44 talk to me
Astronomical clock of Wells Cathedral
Zytglogge tower in Bern, Switzerland. Astronomical clock.
Autor: Burkhard Mücke , Licence: CC BY-SA 4.0
Astronomical Clock, Design: G. Bestelmeyer, Munich; mechanical and electrical part: J. Neher Soehne GmbH, Munich, 1935. The astronomical clock shows the time-of-day, day of work, month, phases of the moon, an the position of the sun in the zodiac. The tower clovk movement operates with an electrical weight winding-up device. The minutes are activated electromagnetically. The drive mehcanism for the secons display contains an electromagnetic seconds activation. The main clock controls both mechanisms. The drive mechanisms for the day oft the week display, month display and moon globe are mechanically coupled to the tower clock mocement. The diameter of the dial ist about 6,5 m.
Autor: Jiří Sedláček, Licence: CC BY-SA 4.0
Astronomické hodiny u hvězdárny v Třebíči, okr. Třebíč.
Exhibit in the Metropolitan Museum of Art - New York City, New York, USA.
(c) Dietmar Rabich, CC BY-SA 4.0
Astronomical clock in the St Paul’s Cathedral in Münster, North Rhine-Westphalia, Germany
Autor: Marcelo Teson, Licence: CC BY 2.0
The astronomical clock of the Piazza San Marco, Venice