Osobnost roku časopisu Time
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Charles_Lindbergh_Time_cover_1928.jpg/220px-Charles_Lindbergh_Time_cover_1928.jpg)
Osobnost roku časopisu Time (anglicky: Person of the Year; do roku 1998 Man (případně Woman) of the Year) je od roku 1927 každoročně udělovaný titul amerického časopisu Time pro osobu (případně více osob, skupinu, hnutí, myšlenku, místo či stroj), která „v lepším či horším … nejvíce ovlivnila události daného roku.“[1] Osobnost je vybírána vždy pro poslední číslo daného roku ediční radou časopisu.
V naprosté většině se jedná o státníky a jiné politiky a většinu oceněných tvoří osoby nebo skupiny z USA. Dosud 14 osobností bylo vybráno opakovaně, z toho 9 jsou američtí prezidenti. Od počátku 21. století se mezi oceněnými ve větší míře vyskytují skupiny osob a profese (častěji než výjimečně). Za uplynulých 96 ročníků (1927–2023) byl 73x oceněn jednotlivec (z toho 68x muž a 6x žena), 5x dvojice, 1x trojice, 16x skupina osob nebo hnutí, 1x stroj a 1x místo.
Ačkoliv je deklarováno, že se nemusí jednat o významnost v pozitivním smyslu, je výběr vnímán jako prestižní ocenění, takže některé nominace (např. diktátorů nebo pozdějších válečných zločinců) vzbudily kontroverze.
Seznam oceněných
Rok | Výběr | Období života | Důvod výběru | Poznámka |
---|---|---|---|---|
1927 | ![]() | 1902–1974 | první přelet Atlantiku | |
1928 | ![]() | 1875–1940 | fúze automobilek Chrysler a Dodge, zahájení stavby Chryslerova mrakodrapu | |
1929 | ![]() | 1874–1962 | předseda komise, která vytvořila Youngův plán | |
1930 | ![]() ![]() | 1869–1948 | vůdce hnutí za nezávislost Indie | první neamerický a první asijský oceněný; první oceněný, který byl později zavražděn |
1931 | ![]() | 1883–1945 | zvolen premiérem Francie, odpůrce Hooverova moratoria | první evropský oceněný; první oceněný, který byl později popraven |
1932 | ![]() | 1882–1945 | drtivé vítězství v amerických prezidentských volbách | |
1933 | ![]() | 1882–1942 | ředitel agentury Národní obnovy (NRA) | |
1934 | ![]() | 1882–1945 | první úspěchy jeho programu New Deal | jako první osobnost vybrán podruhé |
1935 | ![]() | 1892–1975 | císař Habeše napadené fašistickou Itálií | první africký oceněný, první oceněný monarcha |
1936 | ![]() ![]() | 1896–1986 | milenka britského krále Eduarda VIII., který se kvůli ní vzdal trůnu | první vybraná žena |
1937 | ![]() ![]() | 1887–1975 1898–2003 | premiér Čínské republiky a jeho žena, v době vypuknutí Druhé činsko-japonské války | první oceněný pár; oceněná osoba která se dožila nejvyššího věku (Sung Mej-ling, 105 let) |
1938 | ![]() ![]() | 1889–1945 | německý kancléř, dosáhl připojení Rakouska a Sudet | první oceněný, který později spáchal sebevraždu |
1939 | ![]() | 1878–1953 | vůdce Sovětského svazu, uzavřel pakt Molotov–Ribbentrop | |
1940 | ![]() | 1874–1965 | premiér Velké Británie při úspěšné Bitvě o Británii | |
1941 | ![]() | 1882–1945 | vstup USA do druhé světové války | vybrán potřetí (jako zatím jediná osobnost); původně vybrán Dumbo, postava z filmu Walta Disneyho |
1942 | ![]() | 1878–1953 | vrchní velitel Rudé armády, která zastavila postup nacistů | vybrán podruhé |
1943 | ![]() | 1880–1959 | náčelník štábu armády USA | |
1944 | ![]() | 1890–1969 | nejvyšší velitel vylodění v Normandii | |
1945 | ![]() | 1884–1972 | jako prezident USA schválil první válečné použití atomové bomby | |
1946 | ![]() | 1879–1972 | ministr zahraničí USA, proponent obratu proti SSSR | |
1947 | ![]() | 1880–1959 | architekt Marshallova plánu | vybrán podruhé |
1948 | ![]() | 1884–1972 | ve volbách velmi překvapivě obhájil post prezidenta USA | vybrán podruhé |
1949 | ![]() | 1874–1965 | čestné ocenění jeho působení za druhé světové války | osobnost první poloviny století; vybrán podruhé |
1950 | ![]() | ocenění všech amerických vojáků | ztělesněn v jednotkách korejské války; první abstraktní volba | |
1951 | ![]() | 1882–1967 | premiér Íránu, nepřímo zahájil Íránskou krizi | |
1952 | ![]() | 1926–2022 | nová královna zemí Commonwealthu | |
1953 | ![]() | 1876–1967 | znovuzvolen kancléřem poválečného Německa | |
1954 | ![]() | 1888–1959 | ministr zahraničí USA, architekt SEATO | |
1955 | ![]() | 1893–1962 | úspěšné vedení General Motors | |
1956 | ![]() | dosud největší povstání v historii Východního bloku | první oceněné hnutí | |
1957 | ![]() | 1894–1971 | za jeho vlády SSSR vypustil první vesmírnou družici | |
1958 | ![]() | 1890–1970 | zakladatel Páté francouzské republiky | |
1959 | ![]() | 1890–1969 | prezident USA | vybrán podruhé |
1960 | ![]() | ocenění amerického špičkového výzkumu | reprezentanti: George Beadle, Charles Draper, John Enders, Donald Arthur Glaser, Joshua Lederberg, Willard Libby, Linus Pauling, Edward Purcell, Isidor Rabi, Emilio Segrè, William Bradford Shockley, Edward Teller, Charles Townes, James Van Allen a Robert Woodward | |
1961 | ![]() | 1917–1963 | nový prezident USA, nařídil neúspěšnou Invazi v zátoce Sviní | |
1962 | ![]() ![]() | 1881–1963 | snaha zprostředkovat mír v karibské krizi, zahájení 2. vatikánského koncilu | |
1963 | ![]() | 1929–1968 | vůdce afroamerického hnutí za občanská práva | |
1964 | ![]() | 1908–1973 | zvolen prezidentem USA | |
1965 | ![]() | 1914–2005 | velitel amerických vojsk v Jižním Vietnamu | |
1966 | ![]() (z angl. The Inheritor – „dědic“) | nar. 1946 až 1964 | generace narozených v období „baby boomu“ po 2. světové válce (20 let a mladší) | |
1967 | ![]() | 1908–1973 | prezident USA | vybrán podruhé |
1968 | ![]() | první lidé, kteří se dostali mimo nízkou oběžnou dráhu Země | William Anders, Frank Borman a Jim Lovell | |
1969 | ![]() | ocenění významu „mlčící většiny“ | ||
1970 | ![]() | 1913–1992 | (západo)německý kancléř, snažil se o zlepšení vztahů s Východním blokem | |
1971 | ![]() | 1913–1994 | prezident USA | |
1972 | ![]() | 1913–1994 | jako první prezident USA navštívil ČLR, a se SSSR podepsal smlouvu SALT | vybrán podruhé (první opakované ocenění hned následujícího roku) |
![]() | nar. 1923 | bezpečnostní poradce prezidenta USA, doprovázel ho do Číny | ||
1973 | ![]() | 1904–1992 | soudce, který přikázal prezidentu Nixonovi vydat nahrávky související s aférou Watergate | |
1974 | ![]() | 1906–1975 | saúdský král, který vyhlásil ropné embargo | |
1975 | ![]() | ocenění vlivu hnutí na narovnání mužských a ženských práv | reprezentantky: Susan Brownmillerová, Kathleen Byerlyová, Alison Cheeková, Jill Conwayová, Betty Fordová, Ella Grassová, Carla Hillsová, Barbara Jordanová, Billie Jean Kingová, Carol Suttonová, Susie Sharpová a Addie Wyattová | |
1976 | ![]() | nar. 1924 | nově zvolen prezidentem USA | |
1977 | ![]() | 1918–1981 | jako první hlava arabské země navštívil Izrael a usiloval o normalizaci vztahů | |
1978 | ![]() | 1904–1997 | získal rozhodující moc v Čínské lidové republice | |
1979 | ![]() | 1902–1989 | vůdce Íránské islámské revoluce | |
1980 | ![]() | 1911–2004 | nově zvolen prezidentem USA | |
1981 | ![]() | nar. 1943 | vůdce polského hnutí Solidarita | |
1982 | počítač | ocenění významu vynálezu na úsvitu „informačního věku“ | první oceněný stroj | |
1983 | ![]() | 1911–2004 | jako prezident USA nařídil invazi na Grenadu a vyhlásil Strategickou obrannou iniciativu | vybrán podruhé |
![]() | 1914–1984 | vůdce SSSR a silný kritik Strategické obranné iniciativy | ||
1984 | ![]() | nar. 1937 | hlavní organizátor LOH v Los Angeles, bojkotovaných Sovětským svazem a jeho satelity | |
1985 | ![]() | 1904–1997 | vůdce Číny zavádějící významné hospodářské reformy | nejstarší oceněný (81 let); vybrán podruhé |
1986 | ![]() | 1933–2009 | filipínská revolucionářka, zvolena prezidentkou | |
1987 | ![]() | 1931-2022 | vůdce SSSR, který zahájil perestrojku | |
1988 | ohrožená Země | ocenění vzrůstajícího významu environmentálního hnutí | „planeta roku“; první oceněné místo | |
1989 | ![]() | 1931-2022 | vůdce SSSR, který vyhlásil první (fakticky) svobodné volby | osobnost desetiletí; vybrán podruhé |
1990 | ![]() | 1924–2018 | prezident USA, který vedl Válku v zálivu | |
1991 | ![]() | nar. 1938 | zakladatel a šéf CNN, jedné z nejvlivnějších zpravodajských stanic | |
1992 | ![]() | nar. 1946 | nově zvolen prezidentem USA | |
1993 | mírotvorci (The Peacemakers) | ocenění všech, kteří usilují o mír | reprezentanti:
| |
1994 | ![]() ![]() | 1920–2005 | ||
1995 | ![]() | nar. 1943 | dovedl republikány k velkému úspěchu ve volbách do Kongresu | |
1996 | ![]() ![]() | nar. 1952 | zásluhy ve výzkumu AIDS | |
1997 | ![]() ![]() | 1936–2016 | ředitel společnosti Intel, průkopnické zásluhy v polovodičových technologiích | dále zvažováni: Princezna Diana (in memoriam), Alan Greenspan, Ian Wilmut |
1998 | ![]() | nar. 1946 | prezident USA, podroben impeachmentu pro aféru s Monikou Lewinskou | vybrán podruhé |
![]() | nar. 1946 | investigativní novinář rozkrývající aféry Clintonovy administrativy | ||
1999 | ![]() | nar. 1964 | zakladatel a ředitel internetového obchodu Amazon | |
2000 | ![]() | nar. 1946 | nově zvolen prezidentem USA, v těsném souboji s Alem Gorem | |
2001 | ![]() | nar. 1944 | starosta New Yorku v době teroristického útoku na World Trade Center | |
2002 | ![]() | ocenění osob upozorňujících na nekalé praktiky svého zaměstnavatele | reprezentanti: Cynthia Cooperová (WorldCom), Coleen Rowleyová (FBI), Sherron Watkinsová (Enron) | |
2003 | ![]() | ztělesněn zejména jednotkami ve válce v Iráku; vybrán podruhé (od roku 1950) | ||
2004 | ![]() | nar. 1946 | obhájil post prezidenta USA a vedl válku v Iráku | vybrán podruhé |
2005 | dobří samaritáni | ocenění filantropů | reprezentanti:
| |
2006 | ty[2] | ocenění významu svobodné tvorby obsahu Internetu | reprezentantem je individuální tvůrce World Wide Web, tedy kdokoliv dále zvažováni: Mahmúd Ahmadínežád; Chu Ťin-tchao; Kim Čong-il; James Baker | |
2007 | ![]() | nar. 1952 | prezident Ruska | dále zvažováni: Al Gore; Joanne Rowlingová; Chu Ťin-tchao; David Petraeus |
2008 | ![]() | nar. 1961 | zvolen prezidentem USA, jako první nebělošský kandidát | dále zvažování: Henry Paulson; Nicolas Sarkozy; Sarah Palin; Čang I-mou |
2009 | ![]() | nar. 1953 | nejvyšší představitel FEDu během Velké recese | dále zvažováni: Stanley McChrystal; Nancy Pelosi; Usain Bolt; čínský dělník |
2010 | ![]() | nar. 1984 | zakladatel a ředitel Facebooku, nejrozšířenější sociální sítě | dále zvažováni: Hámid Karzáí; Julian Assange; hnutí Tea Party; chilští horníci |
2011 | protestující[7] | ocenění narůstajícího vlivu protestů zdola | reprezentanti: účastníci arabského jara, hnutí M-15, Tea Party a Occupy Wall Street dále zvažováni: William McRaven; Aj Wej-wej; Paul Ryan; princezna Kate | |
2012 | ![]() | nar. 1961 | obhájil post prezidenta USA | vybrán podruhé dále zvažování: Malála Júsufzaí; Tim Cook; Mohamed Mursí; Fabiola Gianotti |
2013 | ![]() ![]() | nar. 1936 | nový papež po rezignaci Benedikta XVI. | dále zvažováni: Edward Snowden; Edith Windsor; Bašár al-Asad; Ted Cruz |
2014 | bojovníci proti ebole | osoby, které pomohly zastavit šíření virové hemoragické horečky Ebola – nejen lékaři a zdravotní sestry, ale též sanitáři, účastníci pohřbů a další | reprezentanti: Jerry Brown, Kent Brantly, Ella Watson-Stryker, Foday Gallah, Salome Karwah, Pardis Sabeti dále zvažováni: Vladimir Putin; Masúd Barzání; Jack Ma; protestující ve Fergusonu | |
2015 | ![]() | nar. 1954 | oceněna jako „vytrvalá morální vůdkyně“ během uprchlické krize[9] | čtvrté ocenění německého kancléře v dosavadní historii ankety (pokud je započítán i A. Hitler); dále zvažováni: Abú Bakr al-Bagdádí, Donald Trump, Hasan Rúhání, Travis Kalanick, Caitlyn Jennerová, hnutí Black Lives Matter |
2016 | ![]() | nar. 1946 | zvolen prezidentem Spojených států, jako první člověk bez předchozí politické nebo vojenské zkušenosti | dále zvažováni: Hillary Clintonová; Recep Erdoğan; Beyoncé; hackeři; výzkumníci CRISPR |
2017 | ![]() (The Silence Breakers) | lidé (vesměs ženy), kteří promluvili proti sexuálnímu zneužívání a obtěžování | reprezentanti: zemědělská pracovnice Isabel Pascualová (pseudonym), lobbistka Adama Iwu, herečka Ashley Judd, inženýrka Susan Fowlerová, zpěvačka Taylor Swift a anonymní žena pracující v nemocnici;[10][11] dále zvažováni: Donald Trump; Si Ťin-pching; Robert Mueller; Kim Čong-un; Colin Kaepernick; Patty Jenkins | |
2018 | „Strážci“ (The Guardians) | novináři, kteří čelili perzekuci, věznění nebo byli zavražděni kvůli své práci | Číslo vyšlo ve čtyřech verzích titulních stran, na nichž byli tito reprezentanti:
dále zvažováni: Donald Trump; Robert Mueller; Mun Če-in; Ryan Coogler; Meghan Markle; aktivisté MFOL | |
2019 | ![]() | nar. 2003 | aktivistka proti změnám klimatu, iniciátorka školních stávek pro klima | nejmladší oceněná osobnost (16 let)[13] dále zvažováni: Donald Trump; Nancy Pelosi; protestující v Hongkongu; whistleblower v Trumpově ukrajinské aféře |
2020 | ![]() | nar. 1942 a 1964 | zvoleni prezidentem a (jako první žena) viceprezidentkou USA[14][15][16] | dále zvažováni: Donald Trump, Anthony Fauci a zdravotníci v první linii, hnutí za rasovou spravedlnost |
2021 | ![]() ![]() | nar. 1971 | ředitel průkopnických společností SpaceX a Tesla, toho času nejbohatší člověk světa | Time nezveřejnil užší výběr pro rok 2021.[17] |
2022 | ![]() | nar. 1978 | od roku 2019 ukrajinský prezident, vrchní velitel během ruské invaze na Ukrajinu | dále zvažováni: Si Ťin-pching, Nejvyšší soud Spojených států amerických, Elon Musk, Liz Cheney, MacKenzie Scottová, protestující v Íránu, Ron DeSantis, Janet Yellenová, zastánci zbraňové regulace |
2023 | ![]() | nar. 1989 | zpěvačka a skladatelka | první oceněná osobnost za „úspěch v umění“, první žena, která byla oceněna více než jednou a první žena, která se objevila dvakrát na obálce;[19] dále zvažováni: stávkující v Hollywoodu, Si Ťin-pching, Elon Musk, Sam Altman, Trumpovi žalobci, Barbie, Vladimir Putin, král Karel III., Jerome Powell |
Odkazy
Poznámky
- ↑ Královna Alžběta II. se v roce 1952 stala hlavou více nezávislých států, a to Spojeného království, Kanady, Austrálie, Nového Zélandu, Ceylonu, Pákistánu a Jihoafrické unie
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Time Person of the Year na anglické Wikipedii.
- ↑ Person of the Year: 75th Anniversary Celebration. Special Collector's Edition. vyd. New York: Time Books, 2002. (anglicky)
- ↑ GROSSMAN, Lev. Time's Person of the Year: You [online]. 2006-12-13 [cit. 2008-02-14]. (Time). Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-08-28. (anglicky)
- ↑ Person of the Year 2007 [online]. 2007 [cit. 2009-07-08]. (Time). Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-08-24. (anglicky)
- ↑ Person of the Year 2008 [online]. 2008-12-17 [cit. 2008-12-17]. (Time). Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-04-29. (anglicky)
- ↑ GRUNWALD, Michael. Person of the Year 2009 [online]. 2009-12-16 [cit. 2009-12-16]. (Time). Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-08-26. (anglicky)
- ↑ GROSSMAN, Lev. Person of the Year 2010 [online]. 2010-12-15 [cit. 2010-12-15]. (Time). Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-12-15. (anglicky)
- ↑ GRUNWALD, Michael. Person of the Year 2011 [online]. 2011-12-14 [cit. 2011-12-14]. (Time). Dostupné online. (anglicky)
- ↑ SHERER, Michael. 2012 Person of the Year: Barack Obama, the President [online]. Time.com, 2012-12-19 [cit. 2012-12-19]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ afi; luk. „Vytrvalá morální vůdkyně.“ Osobností roku je podle časopisu Time Angela Merkelová. Česká televize [online]. 2015-12-09 [cit. 2015-12-09]. Dostupné online.
- ↑ MÁNERT, Oldřich (ert). Osobnostmi roku jsou hrdinové kampaně MeToo, rozhodl časopis Time. iDNES.cz [online]. 2017-12-06 [cit. 2017-12-06]. Dostupné online.
- ↑ PÍHOVÁ, Dominika (dp). Osobností roku magazínu Time jsou ti, kteří 'prolomili mlčení' o sexuálním obtěžování. iROZHLAS [online]. Český rozhlas, 2017-12-06 [cit. 2017-12-06]. Dostupné online.
- ↑ VICK, Karl. The guardians and the war of truth. Time [online]. 2018-12-11 [cit. 2018-12-12]. Roč. 2018. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ ČTK. Osobností roku podle časopisu Time je Greta Thunbergová, porazila i Trumpa. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2019-12-11 [cit. 2019-12-11]. Dostupné online.
- ↑ Why TIME Chose Joe Biden and Kamala Harris as the 2020 Person of the Year. Time [online]. 2020-12-11 [cit. 2020-12-11]. Dostupné online.
- ↑ „Za změnu amerického příběhu.“ Time vyhlásil osobností roku Bidena a Harrisovou. ČT24 [online]. 2020-12-11 [cit. 2020-12-11]. Dostupné online.
- ↑ BUSINESS, Kerry Flynn, CNN. Joe Biden and Kamala Harris named Time Person of the Year. CNN [online]. [cit. 2020-12-11]. Dostupné online.
- ↑ FLYNN, Kerry. Time Person of the Year: Elon Musk, CEO of Tesla and SpaceX, named most influential of 2021. CNN [online]. 2021-12-13 [cit. 2023-12-06]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ 2022 Person of the year: Volodymyr Zelensky. Time [online]. 2022-12-07 [cit. 2022-12-07]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Taylor Swift Makes History as Person of the Year. TIME [online]. 2023-12-06 [cit. 2023-12-06]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Osobnost roku časopisu Time na Wikimedia Commons
- (anglicky) Přehled osobností roku časopisu Time na stránce Life magazine
- (anglicky) Přehled osobností roku časopisu Time Archivováno 26. 8. 2013 na Wayback Machine. na stránce Time
Média použitá na této stránce
The Star of India Red Ensign
Vlajka Etiopie
Flag of the NSDAP during 1920 to 1945. Used to accompany File:Flag of German Reich (1933–1935).svg as National and commercial flag during 1933 to 1935.
Flag of Iran. The tricolor flag was introduced in 1906, but after the Islamic Revolution of 1979 the Arabic words 'Allahu akbar' ('God is great'), written in the Kufic script of the Qur'an and repeated 22 times, were added to the red and green strips where they border the white central strip and in the middle is the emblem of Iran (which is a stylized Persian alphabet of the Arabic word Allah ("God")).
The official ISIRI standard (translation at FotW) gives two slightly different methods of construction for the flag: a compass-and-straightedge construction used for File:Flag of Iran (official).svg, and a "simplified" construction sheet with rational numbers used for this file.
Bundesdienstflagge (Flag of the federal authorities of Germany). Under German law, federal states, municipalities, institutions or private persons are not allowed to use this flag.
Flag of South Africa, used between 1928 and 1982. It is identical to the 1982 to 1994 version except that the shade of blue is darker. It is also known as the "Oranje-Blanje-Blou".
Used color: National flag | South African Government and Pantone Color Picker
zelená | rendered as RGB 0 119 73 | Pantone 3415 C |
žlutá | rendered as RGB 255 184 28 | Pantone 1235 C |
červená | rendered as RGB 224 60 49 | Pantone 179 C |
modrá | rendered as RGB 0 20 137 | Pantone Reflex Blue C |
bílá | rendered as RGB 255 255 255 | |
černá | rendered as RGB 0 0 0 |
Zelený pruh má znázorňovat většinové katolické obyvatelsto Irska, oranžový pruh reprezentuje protestantskou menšinu a bílý pruh uprostřed znázorňuje mír a harmonii mezi nimi.
The Flag of Vatican City State, as per the 2023 w:en:Fundamental Law of Vatican City State, reproducing Annex A which contains the official depiction of this version. See 2023 Fundamental Law of Vatican City State, art. 23, n. 1.
This 2023 flag is very similar to the flag used in the 1929 Fundamental Law of Vatican City State, see here, p. 35. Thus, it is in the public domain.
Aviator Charles A. Lindbergh on Time cover 1928.
Flag of the NSDAP during 1920 to 1945. Used to accompany File:Flag of German Reich (1933–1935).svg as National and commercial flag during 1933 to 1935.