Ostrov (Tisá)
Ostrov | |
---|---|
![]() severní část osady | |
Lokalita | |
Charakter | osada |
Obec | Tisá |
Okres | Ústí nad Labem |
Kraj | Ústecký kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°48′24″ s. š., 14°2′52″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 25 (2021)[1] |
Katastrální území | Ostrov u Tisé (4,41 km²) |
Nadmořská výška | 460 m n. m. |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Ostrov | |
Další údaje | |
Kód ZSJ | 167096 |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Ostrov (německy Eiland[2]) je osada a základní sídelní jednotka obce Tisá v okrese Ústí nad Labem ležící v nadmořské výšce 460 m. Nachází se asi 2,4 kilometru severovýchodně od Tisé a třináct kilometrů severozápadně od centra Děčína.
Ostrov leží v katastrálním území Ostrov u Tisé o výměře 44,1139 ha,[3] které je součástí Chráněné krajinné oblasti Labské pískovce. Na území osady se nachází přírodní památka Eiland, rozdělená na dvě samostatné části, která byla vyhlášena v roce 2017 za účelem ochrany mokřadních společenstev zdejších luk a vodních ploch.[4]
Historie
Ostrov byl založen v 15. století jako jeden z mnoha hamrů v údolí říčky Bělé/Bielatalu, zpracovávajících železnou rudu. Když byla rudná ložiska v okolí Děčínského Sněžníku vytěžena, hamr se proměnil ve sklárnu.V roce 1709 majitelka panství hraběnka Marie Adelheid z Thunu nechala na pozemcích kolem někdejšího hamru založit osadu Eiland.[5]
Vzhledem k malebné poloze vzniklo z osady v 19. století rušné letní sídlo, byl zde postaven hotel a několik hostinců, vznikla zde soustava rybníků, byl vybudován mlýn a přírodní koupaliště. Od roku 1850 byl Ostrov administrativně místní částí obce Sněžník. V roce 1928 kromě hotelu Meder bylo v Ostrově ještě pět ubytovacích hostinců. Kromě toho zde děčínská okresní zdravotní pojišťovna provozovala svou zotavovnu.[5]
Po skončení druhé světové války byli němečtí obyvatelé odsunuti, hranice uzavřena, v místě byla umístěna jednotka Pohraniční stráže. Přibližně 300 metrů od hranice byl zbudován zátaras hraničního pásma, čímž se část údolí stala pro veřejnost nepřístupnou. Z hotelů a ubytoven v přístupné části vznikla podniková rekreační střediska a většina obytných domů byla užívána jako rekreační chalupy. Budovy v hraničním pásmu byly v roce 1963 zbořeny, mezi nimi i zděná kaple zasvěcená Panně Marii.[6] Po zrušení hraničního pásma bylo toto území přeparcelováno a rozprodáno na výstavbu rekreačních chat.
Do roku 1960 patřila osada Ostrov pod obec Sněžník v okrese Děčín a po územně správní reformě připadla pod obec Tisá.
Obyvatelstvo
Při sčítání lidu v roce 1921 ve vsi žilo 260 obyvatel (z toho 105 mužů) německé národnosti a dvacet cizinců. Kromě tří evangelíků byli římskými katolíky.[7] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 230 obyvatel: dva Čechoslováky, 205 Němců a 23 cizinců. Většina se hlásila k římskokatolické církvi, ale kromě ní ve vsi byli čtyři evangelíci a čtrnáct lidí bez vyznání.[8]
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Obyvatelé | 265 | 255 | 273 | 295 | 297 | 260 | 230 | 29 | 18 | 4 | — | — | 7 | 10 |
Domy | 47 | 50 | 52 | 52 | 57 | 55 | 62 | 60 | — | 4 | — | — | 3 | 4 |
Doprava
Do Ostrova neexistuje spojení veřejnou dopravou. Nejbližší spojení autobusem je do tři kilometry vzdálené zastávky Jílové, Sněžník, rest. Hraničář, případně na obdobně vzdálené zastávky v obci Tisá. Nejbližší železniční zastávkou bývalo asi sedm kilometrů vzdálené nádraží v Libouchci na železniční trati Děčín – Oldřichov u Duchcova, na níž však byl od 13. prosince 2009 ukončen provoz.
Turismus a horolezectví
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/68/Kaiserturm-Eiland.jpg/220px-Kaiserturm-Eiland.jpg)
Místem prochází naučná stezka Zapomenuté pohraničí, která vede z Adolfova u Zadní Telnice přes Petrovice a Ostrov až na Děčínský Sněžník. Zhruba 400 metrů západním směrem od severního okraje Ostrova se těsně u státní hranice, avšak již na území SRN, nacházejí dvě velké jeskyně – Untere Grenzweghöhle a Obere Grenzweghöhle.[11] Na českém území se v jejich těsné blízkosti nachází Trpasličí jeskyně. Další četné jeskyně se vyskytují dva až tři kilometry severněji od Ostrova v německých lokalitách Bielagrund a Ottomühle.[12] Na březích rybníků leží přírodní památka Eiland, vyhlášená v roce 2017 k ochraně lučních společenstev. Pětice venkovských domů byla prohlášena kulturními památkami.[10][13][14][15][16]
Osadu obklopují prakticky ze všech stran pískovcové stěny se skalními věžemi, přičemž nejznámější z nich je věž Císař, která je dominantou Ostrova a jejíž jméno nese nejen jedno ze zdejších ubytovacích zařízení, ale i netradiční každoroční závod ve víceboji dvojic Císař Challenge. Hlavními disciplínami jsou orientační běh a jízda na horském kole, které jsou během závodu propojovány dalšími disciplínami, jako je pískovcové lezení, letní biatlon, zdolávání nízkých lanových překážek, bouldering a jízda v kanoi.[17]
Pro horolezecké aktivity jsou zde evidovány více než čtyři stovky skal a skalních věží, na nichž je zdokumentováno téměř 3,7 tisíce lezeckých cest. Možnosti dalších prvovýstupů jsou v této lokalitě již omezené.[18]
Odkazy
Reference
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Výnos ministra vnitra č. 223/1946 Ú.l., o stanovení nových úředních názvů míst.
- ↑ Územně identifikační registr ČR. Územně identifikační registr ČR [online]. 1999-01-01 [cit. 2012-12-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-02-19.
- ↑ PP Eiland [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2019-06-30]. Dostupné online.
- ↑ a b Ostrov u Tisé [online]. deacademic.com [cit. 2019-06-11]. Dostupné online. (německy)
- ↑ kaple Panny Marie v databázi Poškozené a zničené kostely, kaple a synagogy v České republice
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. 2. vyd. Svazek I. Čechy. Praha: Státní úřad statistický, 1924. 596 s. S. 180.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. Svazek I. Země česká. Praha: Státní úřad statistický, 1934. 614 s. S. 44.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [PDF online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2023-08-04]. Kapitola Okres Ústí nad Labem. Dostupné online.
- ↑ a b Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2018-01-20]. Identifikátor záznamu 156048 : venkovský dům. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ Popis jeskyní (německy). www.wandern-saechsische-schweiz.de [online]. [cit. 2015-11-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-11-22.
- ↑ Výlet k jeskyním
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2018-01-20]. Identifikátor záznamu 155485 : venkovský dům. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [2].
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2018-01-20]. Identifikátor záznamu 155295 : venkovský dům. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [3].
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2018-01-20]. Identifikátor záznamu 154677 : venkovský dům. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [4].
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2018-01-20]. Identifikátor záznamu 154754 : venkovský dům. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [5].
- ↑ Závod Císař Chalenge. cisarchallenge.cz [online]. [cit. 2015-11-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-11-22.
- ↑ Skalní oblast Ostrov
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Ostrov na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Ostrov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Katastrální mapa katastru Ostrov u Tisé na webu ČÚZK
- Naučná stezka Zapomenuté pohraničí
- Historické pohlednice Ostrova na webu peterswald.org Archivováno 12. 7. 2020 na Wayback Machine. (německy/anglicky)
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Lysippos, Licence: CC BY-SA 4.0
Tisá, Ortsteil Ostrov u Tisé / Eiland: Blick nach Norden (Freistaat Sachsen) zum Hinteren Großen Schaftwald mit Felsengruppen: v.l.n.r.: Grenzplatte (Aussichtspunkt) → Kleiner Grenzturm, dahinter Grenzkegel → Großer Grenzturm
(Kamerastandort: Okres Děčín, Ústecký kraj, Tschechische Republik)
Autor: SchiDD, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: