Pískovna Erika
![]() Pískovna Erika | |
---|---|
IUCN kategorie III (Přírodní památka) | |
![]() Lokalita v květnu 2019 | |
Základní informace | |
Vyhlášení | 2004 |
Nadm. výška | 470–490 m n. m. |
Rozloha | 21,9 ha |
Poloha | |
Stát | ![]() |
Okres | Sokolov |
Umístění | Lomnice, Svatava |
Souřadnice | 50°12′54,05″ s. š., 12°36′11,34″ v. d. |
Další informace | |
Kód | 2773 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Pískovna Erika je evropsky významná lokalita vyhlášená v roce 2004 a od roku 2018 chráněná jako národní přírodní památka. Lokalita je zahrnuta do soustavy Natura 2000. Pískovna leží v okrese Sokolov v Karlovarském kraji, na území Geoparku Egeria, který je součástí Česko - bavorského geoparku. Předmětem ochrany je výskyt čolka velkého (Triturus cristatus).[1][2]
Charakteristika oblasti
Dle geomorfologického členění leží pískovna Erika v okrsku Krajkovská pahorkatina v podcelku Klínovecká hornatina v jihozápadní části Krušných hor. Z pohledu geologických poměrů náleží k Sokolovské pánvi.[3] Lokalita se nachází přibližně 1,5 km západně od obce Lomnice, 2,5 km severozápadně od obce Svatavy, vlevo od silnice Sokolov–Svatava–Jindřichovice, v katastrálních územích Lomnice u Sokolova, Svatava, Týn u Lomnice.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/EVL_P%C3%ADskovna_Erika_%285%29.jpg/220px-EVL_P%C3%ADskovna_Erika_%285%29.jpg)
Geologie
Z geologického hlediska je území nejlépe odkrytým profilem starosedelského souvrství v Sokolovské pánvi. V pískovně jsou dobré podmínky pro sledování různých druhů vrstevnatosti a struktur sedimentárních hornin, ze kterých lze vyčíst jejich vznik.[4]
Paleontologická lokalita
Pískovna má velký paleontologický význam, je místem výskytu terciérních (třetihorních) zkamenělin, především listů subtropických stromů. Představuje sondu do Starosedelského souvrství, nejstaršího terciérního souvrství v Sokolovské pánvi, svrchně eocenního stáří, s možným přesahem do nejspodnějšího oligocénu. Výplň souvrství je tvořena převážně kaolinitickými jíly, písky, pískovci, štěrky a slepenci, které dosahují mocnosti okolo 40 m. Sedimentace probíhala ukládáním z říčních toků, které se vlévaly do mělkých jezer. K uložení většiny sedimentů došlo už před koncem eocénu. V těchto vrstvách nalezneme četné zkameněliny eocenní flóry stálezelených pralesů subtropického pásma, které jsou známé již od 18. století. Nálezy pocházejí hlavně z pískovců a křemenců.[5][6]
V dubnu 2017 navrhlo Ministerstvo životního prostředí vyhlášení lokality Národní přírodní památkou.[7] S účinností od 1. května 2018 byla lokalita vyhlášena Národní přírodní památkou.[8]
Život v pískovně
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/P%C3%ADskovna_Erika_rostnatka_okrouhlolist%C3%A1_kv%C4%9Bten_2023_%281%29.jpg/220px-P%C3%ADskovna_Erika_rostnatka_okrouhlolist%C3%A1_kv%C4%9Bten_2023_%281%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/EVL_P%C3%ADskovna_Erika_%288%29.jpg/220px-EVL_P%C3%ADskovna_Erika_%288%29.jpg)
V opuštěné pískovně se vytvořilo velmi zajímavé prostředí s menšími vodními plochami, které vyhledávají především obojživelníci. Vyskytují se zde skokani (Rana sp.), rosnička zelená (Hyla arborea), ropucha krátkonohá (Epidalea calamita, starší název Bufo calamita), čolek obecný (Lissotriton vulgaris) a čolek velký (Triturus cristatus). Od května do srpna zde sídlí kolonie břehulí říčních (Riparia riparia), které si hloubí nory ve stěně lomu.[4]
Pískovna Erika je na Sokolovsku také velmi významnou vážkovou lokalitou. Zatím zde byl potvrzen výskyt téměř třiceti (26) druhů vážek. Mimo jiné kriticky ohrožené druhy šídlatka kroužkovaná (Sympecma paedisca) a vážka jasnoskvrnná (Leucorrhinia pectoralis), ohrožená vážka žlutoskvrnná (Orthetrum coerulescens) a zranitelné druhy šídlatka zelená (Lestes virens) a vážka čárkovaná (Leucorrhinia dubia).[9]
V roce 2009 bylo v pískovně nalezeno několik rostlin plavuňky zaplavované (Lycopodiella inundata), která patří v Česku mezi silně ohrožené rostliny. V průběhu let se rozrostla na minimálně čtyřech lokalitách na ploše až desítek metrů čtverečních, na každé v dosti vysoké pokryvnosti. Ve stejné době jako u výskytu plavuňky se kolem jedné tůňky na vlhkých písečných březích objevilo několik rostlin rosnatky okrouhlolisté (Drosera rotundifolia) a její populace se postupně rozšiřovala. Nejprve rostla kolem tůňky, později se objevovala i jinde a začala se rozrůstat na několika plošně velkých místech u tůní, obdobně jako plavuňka. Pokryvnost rosnatky na některých místech přesahuje 80%. Celkově zde rostou desítky tisíc rostlin, které kvetou a plodí.[10]
Odkazy
Reference
- ↑ EVL Pískovna Erika [online]. Dostupné online.
- ↑ Pískovna Erika [online]. [cit. 2018-06-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2020-07-16.
- ↑ Plán péče o národní přírodní památku Pískovna Erika na období 2018–2025. Správa CHKO Slavkovský les Mariánské Lázně: Agentura ochrany přírody a krajiny, 2018-05-01. 46 s. S. 11.
- ↑ a b TVRDÝ, Jaromír. Česko-Bavorský Geopark, Průvodce č. 4. Sokolov: Muzeum Sokolov, 2012. Kapitola Geologické zajímavosti - Sokolovsko, s. 9–10.
- ↑ ROJÍK, Petr. Návrh stratigrafického členění terciéru sokolovské pánve. Zpravodaj Hnědé uhlí. Výzkumný ústav pro hnědé uhlí Most, 2005, čís. 2, s. 16–34. Dostupné online. Archivováno 16. 7. 2020 na Wayback Machine.
- ↑ HOKR, Zdeněk. Terciér Sokolovské hnědouhelné pánve. Praha: Ústřední ústav geologický, 1961.
- ↑ Oznámení návrhu na vyhlášení Národní přírodní památky Pískovna Erika [online]. Ministerstvo životního prostředí, 2017-04-11 [cit. 2017-04-21]. Dostupné online.
- ↑ Vyhláška č. 50/2018 Sb., Vyhláška o vyhlášení Národní přírodní památky Pískovna Erika a stanovení jejích bližších ochranných podmínek. [cit. 2018-06-02]. Dostupné online.
- ↑ VÁŠA, Miloš. Vážky Sokolovska [online]. [cit. 2017-04-21]. Dostupné online.
- ↑ KRÁSA, Petr. Divočina za humny – pískovny a plavuňka. Časopis Arnika. 2020, čís. 2/2020, s. 53–54.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Pískovna Erika na Wikimedia Commons
- Informace na webu geology.cz
- Vážky Sokolovska
Média použitá na této stránce
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: derivative work Виктор_В, Licence: CC BY-SA 3.0
Relief map of the Czech Republic
Shiny green button/marker widget.
Autor: Lubor Ferenc, Licence: CC BY-SA 4.0
Evropsky významná lokalita Pískovna Erika, okres Sokolov
Autor: Lubor Ferenc, Licence: CC BY-SA 4.0
Národní přírodní památka Pískovna Erika, okres Sokolov
Autor: Lubor Ferenc, Licence: CC BY-SA 4.0
Pískovna Erika, Evropsky významná lokalita, okres Sokolov
Autor: Lubor Ferenc, Licence: CC BY-SA 4.0
Národní přírodní památka Pískovna Erika, rosnatka okrouhlolistá (Drosera rotundifolia), okres Sokolov