Pamětní síň Jaroslava Fraňka v Nezabudicích
Pamětní síň Jaroslava Fraňka v Nezabudicích | |
---|---|
Pamětní síň | |
Údaje o muzeu | |
Stát | ![]() |
vesnice | Nezabudice |
Založeno | 1997 |
Zeměpisné souřadnice | 50°0′48,73″ s. š., 13°49′15,94″ v. d. |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Pamětní síň Jaroslava Fraňka v Nezabudicích je jednou z poboček Muzea T. G. M. Rakovník.
Historie
Idea vzniku Pamětní síně Jaroslava Fraňka v Nezabudicích vznikla v roce 1997, kdy byla na budově hostince U Rozvědčíka u řeky Berounky slavnostně odhalena pamětní deska věnovaná tomuto nezabudickému rodákovi a zakladateli nejen hostince, ale především tradice místa, které je dodnes oblíbeným turistickým cílem vodáků i pěších turistů obdivujících krásy Křivoklátska. Při této slavnostní příležitosti byla v nezabudické hospodě U Jindřicha otevřena krátkodobá výstava, která prezentovala dokumenty týkající se života Jaroslava Fraňka.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Jaroslav_Fran%C4%9Bk_jako_vojensk%C3%BD_letec_%28archiv_I.%C4%8D._22%29.jpg/170px-Jaroslav_Fran%C4%9Bk_jako_vojensk%C3%BD_letec_%28archiv_I.%C4%8D._22%29.jpg)
Ta byla podnětem k dohodě mezi Obecním úřadem v Nezabudicích a rakovnickým muzeem o vybudování pamětní síně v místnosti obecního úřadu, která byla slavnostně otevřena v roce 1998. Jejím základem se staly předměty z pozůstalosti Jaroslava Fraňka, darované muzeu ze soukromé sbírky. Jako legionář se Jaroslav Franěk v první světové válce účastnil bitvy u Zborova, kde utrpěl zranění, kvůli kterému by poslán zpět do vlasti. Právě tehdy postavil Hostinec U Rozvědčíka, který se na nějakou dobu stal také víkendovým útočištěm rodiny spisovatele Oty Pavla, v jehož knížkách je osud rozvědčíka Fraňka poutavě popsán. Za druhé světové války se Franěk aktivně zapojil do protinacistického odboje a na svém pozemku i v hostinci ukrýval zbraně, za což byl 1. července 1943 nacisty popraven. V roce 1999 získalo muzeum část Fraňkovy korespondence, která obsahuje také jeho poslední dopis před popravou a kapesník vyšívaný ve vězení údajně s označením místa, kde jsou ukryty zbraně.
Muzeum každoročně pořádá pietní akt u příležitosti výročí jeho úmrtí o nejbližším víkendu po 1. červenci.
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Leny Šmídová, Licence: CC BY-SA 4.0
Jaroslav Franěk jako vojenský letec v období mezi světovými válkami
Autor: Leny Šmídová, Licence: CC BY-SA 4.0
Pohled do interiéru Pamětní síně v budově Obecního úřadu