Panská kyselka
Panská kyselka | |
---|---|
![]() Pramen v září 2019 | |
Poloha | |
Světadíl | Evropa |
Stát | ![]() |
Kraj | Karlovarský |
Obec | Drmoul |
Zeměpisné souřadnice | 49°56′37″ s. š., 12°38′44″ v. d. |
Parametry | |
Teplota | 7,4 °C (1974)[1] 8,6 °C (2016)[2] |
Vydatnost | 1,8 l/min (1974)[1] 2,37 l/min (2016)[2] |
Mineralizace | 178 mg/l (1974)[1] |
Obsah CO2 | 1730 mg/l (1974)[1] 1900 mg/l (2016)[2] |
Ostatní | |
Typ | slabě mineralizovaná studená kyselka[3] |
Nadm. výška | 590 m n. m. |
Přístupnost | volně přístupný |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Pansk%C3%A1_kyselka_z%C3%A1%C5%99%C3%AD_2019_%284%29.jpg/220px-Pansk%C3%A1_kyselka_z%C3%A1%C5%99%C3%AD_2019_%284%29.jpg)
Panská kyselka (dříve Štolní kyselka)[pozn. 1] je volně přístupný minerální pramen u obce Drmoul v okrese Cheb v Karlovarském kraji.
Přírodní poměry
Minerálka vyvěrá na severním úpatí Panského vrchu (658 m) v Českém lese, při hranici s Podčeskoleskou pahorkatinou.[4] Vlastní vývěr zastřešeného pramene se nachází v těsné blízkosti levého břehu Panského potoka. Pramen vyvěrá v písčito-jílových nivních sedimentech, jejichž skalní podloží tvoří kontaktně metamorfované svory krystalinika.[5]
Historie
Minerální pramen patřil v minulosti k nejznámějším pramenům v okolí Drmoulu. Ve starých německých textech a mapách býval označován jako Kyselka u Malé Hleďsebe nebo Židovská kyselka podle blízkého židovského hřbitova.[6] V roce 1920 koupil od místního sedláka mariánskolázeňský podnikatel Hans Haubner pozemek s pramenem za účelem obchodní spekulace. Rovněž koupil pozemek s Jedlovskou kyselkou u Staré Vody. Neměl však zájem minerálky stáčet, ale se ziskem je prodat městu Mariánské Lázně. Opravil jímání obou pramenů a stejně jako Jedlovskou kyselku tak i Panskou kyselku přejmenoval na Kristův pramen (Christusquellle). Nový název pramene se však neujal. Nakonec město Mariánské Lázně koupilo pouze Jedlovskou kyselku. V případě Panské kyselky z obchodu sešlo a spekulant prodal pozemek bez zisku dalšímu zájemci. Obyvatelstvu zůstal pramen veřejně přístupný.[7] V roce 2009 provedla základní organizace Českého svazu ochránců přírody Kladská úpravu minerálního pramene. Díky příspěvku Karlovarského kraje byl pramen překryt stříškou, upravena byla i přístupová pěšina k prameni a postaven dřevěný povalový chodníček. Místo bylo doplněno informační tabulí s historií pramene.[7][6]
Vlastnosti a složení
Pramen je jímán mohutným dutým kmenem o průměru 70 cm a hloubce 80 cm. Jímka je opatřená přepadovým korýtkem, kyselka v ní je čirá se silným probubláváním oxidu uhličitého. Teplota pramene mírně kolísá mezi 7,5 až 8,5 °C, celková mineralizace činí přibližně 180 mg/litr. Obsah oxidu uhličitého je poměrně vysoký, dosahuje 1 900 mg/litr, což dodává minerálce perlivost a příjemnou chuť. Minerální voda má mírně zvýšený obsah železa v hodnotě 26 mg/litr. Hodnota pH je 4,9.[1] Na informační tabuli nedaleko kyselky se uvádí, že kvalita minerální vody není pravidelně sledována a její pití je na vlastní nebezpečí.
Přístupnost
Minerální pramen je volně přístupný a je zakreslený v turistických mapách. Z cyklostezky č. 2069 a naučné stezky Panský vrch odbočuje k prameni lesní pěšina. Vzdálenost od odbočky k prameni činí asi 150 m, na pěšinu navazuje dřevěný povalový chodník.[8]
Odkazy
Poznámky
- ↑ Názvy Panská a Štolní kyselka jsou často v literatuře zaměňovány. Asi 350 metrů proti proudu Panského potoka vyvěrá při jeho pravém břehu další, jiná minerálka, která byla nově pojmenována jako Štolní kyselka
Reference
- ↑ a b c d e KOLÁŘOVÁ, Margita; MYSLIL, Vlastimil. Minerální vody Západočeského kraje. Praha: Ústřední ústav geologický, 1979. 286 s. Kapitola Drmoul, s. 200–202.
- ↑ a b c Panská kyselka [online]. minerálky.wz.cz [cit. 2019-09-13]. Dostupné online.
- ↑ Vyhláška č. 423/2001 Sb., Přírodní léčivé zdroje a zdroje přírodních minerálních vod, příloha č. 1. [cit. 2019-08-02]. Dostupné online.
- ↑ Geomorfologická mapa území [online]. geoportal.gov.cz [cit. 2019-09-13]. Dostupné online.
- ↑ Geologická mapa území [online]. Česká geologická služba [cit. 2019-09-13]. Dostupné online.
- ↑ a b Text na infopanelu u pramene. [s.l.]: Obec Drmoul
- ↑ a b JANOŠKA, Martin. Minerální prameny v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. 1. vyd. Praha: Academia, 2011. 495 s. ISBN 978-80-200-1841-0. S. 92–94, 159.
- ↑ Mapy.cz [cit. 2019-09-13]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Panská kyselka na Wikimedia Commons
- Panská kyselka v databázi eSTUDÁNKY
- Štolní kysela (Panský vrch) [online]. Hamelika.cz. Dostupné online.
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Lubor Ferenc, Licence: CC BY-SA 4.0
Panská kyselka, při Panském potoce u obce Drmoul, okres Sokolov
Autor: Lubor Ferenc, Licence: CC BY-SA 4.0
Panská kyselka, při Panském potoce u obce Drmoul, okres Sokolov